Česko-Slovensko
Česko-Slovensko[pozn 2] (často písané aj ako Československo, čo je český a do roku 1990 aj slovenský pravopis a v súčasnosti je v rozpore s PSP a KSSJ[1], nekodifikačný SSSJ pripúšťa oba tvary[2]) bol zvrchovaný štát v Strednej Európe, ktorý vznikol ako jedna z nástupníckych krajín po rozpade Rakúsko-Uhorska koncom októbra 1918. [3] Existoval do decembra 1992, kedy došlo k jeho mierovému rozdeleniu na dva nezávislé štáty: Česko a Slovensko.
Česko-Slovensko (Československo)
| |||||||||||||||||
Hymna: Kde domov můj a Nad Tatrou sa blýska | |||||||||||||||||
Motto: Pravda vítězí/Pravda víťazí/Veritas vincit | |||||||||||||||||
Geografia
| |||||||||||||||||
Rozloha |
140 446 km² (1921) 127 900 km² (1992) | ||||||||||||||||
Najvyšší bod |
|||||||||||||||||
Najdlhšia rieka |
Vltava (430 km) | ||||||||||||||||
Obyvateľstvo | |||||||||||||||||
Počet obyvateľov |
14 723 854 (1930) 15 576 550 (1991) | ||||||||||||||||
Národnostné zloženie |
|||||||||||||||||
Štátny útvar | |||||||||||||||||
demokratická republika (1918 – 1939) parlamentná republika s obmedzenou demokraciou (1945 – 1948) ľudovodemokratická republika (1948 – 1960) socialistická republika (1960 – 1968) federatívna socialistická republika (1969 – 1990) federatívna republika (1990 – 1992) | |||||||||||||||||
Vznik |
|||||||||||||||||
Zánik |
|||||||||||||||||
|
![](../I/Mapa_zem%C3%AD_%C4%8Deskoslovensk%C3%BDch.jpg.webp)
![](../I/R%C4%8Cs._Mapa_hor_a_%C5%99ek.jpg.webp)
![](../I/R%C4%8Cs._Pom%C4%9Bry_n%C3%A1rodnostn%C3%AD.jpg.webp)
![](../I/Czechoslovakia.png.webp)
![](../I/Cssr_map%252C_pasport%252C_money.JPG.webp)
![](../I/Voucher_stamp_(Czechoslovakia).JPG.webp)
V rokoch 1939 až 1945, kedy bolo násilne rozdelené a čiastočne včlenené do Nacistického Nemecka, prestalo de facto existovať, i keď v exile fungovala dočasná vláda.
Medzi rokmi 1948 a 1990 bolo Česko-Slovensko súčasťou Východného bloku, ktorý sa vyznačoval príkazovou ekonomikou. Od roku bolo členom hospodárskeho zoskupenia známeho ako Rada vzájomnej hospodárskej pomoci a od mája 1955 tiež členom vojenského paktu Varšavská zmluva. V roku 1968 nastáva obdobie politického odmäku, známe ako Pražská jar, ktoré bolo násilne ukončené, keď Sovietsky zväz za asistencie viacerých krajín Varšavskej zmluvy vtrhol do krajiny. V roku 1989 dochádza v celej Európe k pádu komunizmu a marxisticko-leninských vlád; československá vláda bola zosadená počas nekrvavej Nežnej revolúcie. Následne dochádza k liberalizácii ekonomiky a rozpadu štátu k 1. januáru 1993 na dva samostatné štáty Česko a Slovensko.
Dejiny
Periodizácia
Dejiny Česko-Slovenska sa tradične členia najmä dvoma spôsobmi:
1. podľa zriadenia (podrobnejšie pozri kapitolu Zriadenie):
- predvojnové obdobie demokracie: prvá česko-slovenská republika (1918 – 1938)
- predvojnové obdobie čiastočnej demokracie a autonómie Slovenska a Podkarpatska: druhá česko-slovenská republika (1938 – 1939)
- obdobie druhej svetovej vojny (faktický zánik štátu):
- Protektorát Čechy a Morava a Slovenská republika (1939 – 1945)
- dočasné štátne zriadenie (1940 – 1945)
- povojnové obdobie čiastočnej demokracie: tretia česko-slovenská republika (1945 – 1948)
- obdobie vlády komunistickej strany (1948 – 1989)
- obdobie demokracie po období vlády komunistickej strany – obdobie ČSFR (1990 – 1992)
Obdobie 1945 – 1960 sa nazýva aj obdobie ľudovej demokracie, obdobie 1960 – 1989 aj socialistické obdobie.
2. podľa oficiálneho názvu štátu (tu trocha zjednodušene – podrobnejšie pozri kapitolu Dobové oficiálne názvy):
- Československá republika/Česko-Slovenská republika (1918 – 1960 s výnimkou rokov 1939 – 1945)
- Protektorát Čechy a Morava a Slovenská republika (1939 – 1945)
- Československá socialistická republika (1960 – 1989)
- Česká a Slovenská Federatívna Republika (1990 – 1992)
Udalosti
Politická geografia
Česko-Slovensko bolo vnútrozemským štátom v strede Európy. Jeho územie sa rozkladalo približne na území dnešného Česka, Slovenska a Zakarpatskej oblasti Ukrajiny.
Po realizácii Mníchovskej dohody a Viedenskej arbitráže (t. j. od jesene 1938 do marca 1939) sa štát rozkladal:
- v Česku zmenšenom o Sudety a iné pohraničné územia (pripadli Nemecku a Poľsku),
- na Slovensku zmenšenom o pohraničie (pripadlo Maďarsku, Nemecku a Poľsku), a
- v Podkarpatskej Rusi zmenšenej o južné pohraničie (pripadlo Maďarsku)
Po druhej svetovej vojne sa štát rozkladal na území dnešného Česka a Slovenska.
Susedmi Česko-Slovenska teda boli:
Ostatná geografia, reliéf, vodstvo, geológia
Štát mal pretiahnutý, podlhovastý tvar (od východu na západ mal do roku 1939/1945 približne 950 km, priemerná šírka územia bola len okolo 150 km).
Náboženstvo
V Československu prevládala rímskokatolícka cirkev. Na území Česka pôsobili aj českobratrská církev evangelická, cirkev československá husitská a iné. Na Slovensku zasa aj evanjelická cirkev augsburského vyznania, reformovaná kresťanská cirkev a iné. V Československu pôsobili aj gréckokatolícka a pravoslávna cirkev.
Počas komunistickej totality v rokoch 1948 až 1989 v Československu prevládal štátny ateizmus. Cirkvi boli prenasledované. Známy je napríklad násilný prechod gréckokatolíkov na pravoslávie. Z obdobia prenasledovania cirkví v Československu sú známy viacerý mučeníci napríklad Josef Toufar, Titus Zeman, Pavol Peter Gojdič, Ján Vojtaššák a ďalší.
Príroda
Dobové oficiálne názvy
- 28. 10. 1918 – 14. 11. 1918: Československý štát/Česko-Slovenský štát/Česko-Slovensko/Československo
- 14. 11. 19181 – 5. 3. 1920: Československý štát/Česko-Slovenský štát/Republika Česko-Slovenská/Republika Československá/Česko-Slovenská republika/Československá republika/Česko-Slovensko/Československo (vo vtedajších medzinárodných zmluvách sa píše názov vo všetkých jazykoch zásadne s pomlčkou); zaužívané skratky RČS / ČSR / (?) Č-SR
- 6. 3. 1920 – 22. 11. 1938: Československá republika/Československo (často písané s prehodeným slovosledom republika Československá – takto aj v zákonoch, napr. v ústave z roku 1920 je hlavný tvar „Československá republika“, ale vyskytuje sa tam aj tvar „republika Československá“); treba poznamenať, že písanie spojovníka bolo naďalej sporné, pretože jeho vynechávanie protirečilo Saintgermainskej mierovej zmluve [4]; zaužívaná skratka bola ČSR
- 23. 11. 1938 – 15. 3. 1939: Česko-Slovenská republika/Česko-Slovensko; zaužívaná skratka bola Č-SR alebo (?)ČSR
- (1940 – 1945 a) 1945 – 10. 7. 1960: Československá republika (republika Československá)/Československo, od roku 1945 (?)/1948 polooficiálne aj Československá ľudovodemokratická republika; zaužívaná skratka ČSR
- 11. 7. 1960 – 28. 3. 1990: Československá socialistická republika/Československo; zaužívaná skratka ČSSR
- 29. 3. – 22. 4. 1990: Česko-slovenská federatívna republika (po slovensky) / Československá federativní republika (po česky); na Slovensku sa začal (až do 1992) všeobecne používať krátky tvar Česko-Slovensko, kodifikovaný začiatkom roka 1991 Pravidlami slovenského pravopisu, v Česku naďalej tvar Československo; pozri aj pomlčková vojna
- 23. 4. 1990 – 31. 12. 1992: Česká a Slovenská Federatívna Republika (po slovensky) / Česká a Slovenská Federativní Republika (po česky) – tento názov sa písal (výnimočne, teda v rozpore s tradičnými pravidlami českého aj slovenského pravopisu) so všetkými začiatočnými písmenami veľkými; zaužívaná skratka ČSFR
1:Štát bol 14. 11. vyhlásený za republiku.
Štátne symboly
Zriadenie
- 1918 – jeseň 1938: demokratická republika, unitárny štát
- jeseň 1938 – marec 1939: demokratická republika s autoritatívnymi črtami, federatívny štát (asymetrická federácia – existovala autonómna Slovenská krajina a autonómna Podkarpatská Rus, ale ostatné územie nemalo autonómiu)
- 1940 – 1945: vláda v exile – pozri dočasné štátne zriadenie
- 1945 – 1948: demokratická republika s autoritatívnymi črtami (oficiálne tzv. ľudová demokracia), centralistický štát
- 1948 – 1968: republika, komunistický štát (oficiálne do júla 1960 ľudová demokracia, odvtedy socializmus)
- 1969 – 1989: republika, komunistický štát (oficiálne socializmus), federatívny štát (federácia Českej socialistickej republiky a Slovenskej socialistickej republiky)
- 1990 – 1992: demokratická republika, federatívny štát (federácia Českej republiky a Slovenskej republiky)
Ústavy
Hlavné mestá
- celý štát: Praha
- pre hlavné časti:
- Česko (od 1. 1. 1969 Česká socialistická republika resp. od marca 1990 Česká republika): od 1. 1. 1969 Praha
- Slovensko (od 1. 1. 1969 Slovenská socialistická republika resp. od marca 1990 Slovenská republika): od 22. 3. 1968 Bratislava
Administratívne členenie
Krajiny a župy (1918/1919 – 31. 12. 1922)
Bolo ponechané správne členenia z Rakúska (dnešné Česko) resp. Uhorska (ostatné územia), t. j.:
- dnešné Česko: Česká krajina, Moravská krajina a Sliezska krajina
- dnešné Slovensko a Podkarpatská Rus: župy – pozri župa (Česko-Slovensko)
Napriek dohodám nenastalo žiadne špeciálne vyčlenenie území Slovenska a Podkarpatskej Rusi.
Krajiny a veľžupy (1. 1. 1923 – 1. 7./1. 12. 1928)
Členenie bolo takéto:
- dnešné Česko: ako 1918 – 1922
- dnešné Slovensko a Podkarpatská Rus: vytvorené tzv. veľžupy (oficiálne župy) – pozri župa (Česko-Slovensko)
Napriek dohodám žiadne špeciálne vyčlenenie území Slovenska a Podkarpatskej Rusi.
Krajiny (1. 7./1. 12. 1928 – 14./15. 3. 1939)
Územie bolo administratívne (a čisto formálne) rozdelené na štyri zeme/krajiny (pozri krajinské zriadenie):
- Zem Česká/Česká zem (Česká krajina) – t. j. Čechy (od 1. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Nemecku)
- Zem Moravskosliezska/Moravskosliezska zem (Moravsko-sliezska krajina) – t. j. Morava a České Sliezsko (od 1. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Nemecku, a od 2. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Poľsku)
- Krajina Slovenská/Slovenská krajina – t. j. Slovensko (bez Jaroviec, Rusoviec a Čunova, ktoré patrili od roku 1918 Maďarsku; od 2. 10. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Poľsku, od 10. 10. 1938 bez Devína a Petržalky, ktoré pripadli Nemecku, od 5. 11. 1938 bez pohraničia, ktoré postupne pripadlo Maďarsku)
- Podkarpatská Rus (Podkarpatskoruská krajina) – t. j. Podkarpatská Rus (od 5. 11. bez pohraničia, ktoré pripadlo Maďarsku)
Od jesene 1938 navyše Slovensko (6. 10. 1938, pozri aj Žilinská dohoda) a Podkarpatská Rus (11.10.1938; od novembra už pod názvom Karpatská Ukrajina) dostali postavenie autonómnych krajín.
Krajiny (apríl 1945 – 24. 12. 1948/1. 1. 1949)
Ako pred jeseňou 1938 (od 29. 6. 1945 bez územia Podkarpatskej Rusi, ktoré pripadlo ZSSR)
Kraje (24. 12. 1948/1. 1. 1949 – 30. 6. 1960)
Členenie na kraje – pozri kraj (1949 – 1960).
Kraje a republiky (1. 7. 1960 – 31. 12. 1992)
Členenie na (väčšie) kraje – pozri kraj (1960 – 1990).
Od 1. 1. 1969 navyše federatívne rozdelenie na Českú socialistickú republiku (od 6. marca 1990 Českú republiku) a Slovenskú socialistickú republiku (od 1. marca 1990 Slovenskú republiku) – pozri aj Ústavný zákon o česko-slovenskej federácii.
Na území Slovenska boli kraje zrušené od 1. 7. 1969 do 28. 12. 1970 a znova zrušené od 20. 12. 1990.
Predstavitelia
- Zoznam predsedov vlád Česko-Slovenska
- Zoznam prezidentov Česko-Slovenska
- Zoznam vodcov Komunistickej strany Česko-Slovenska
- Zoznam ministrov zahraničných vecí Česko-Slovenska
- Zoznam vlád Česko-Slovenska
- Zoznam predsedov vlád Slovenska
- Zoznam predsedov slovenských parlamentov
- Zoznam predsedov vlád Česka
Hospodárstvo a politika
Literatúra
Poznámky
- 29. 2. 1920 – 9. 10. 1938 oficiálne „jazyk československý“, s českým a slovenským znením, ale de facto sa rozlišovala čeština a slovenčina; do 1939 pre územie Podkarpatskej Rusi (aj?) „ľudový jazyk“ (t. j. de facto rusínčina a modifikovaná ruština)
- Česko-Slovensko. In: Encyclopaedia Beliana. 1. vyd. Bratislava : Encyklopedický ústav SAV; Veda, 2003. 702 s. ISBN 80-224-0761-5. Zväzok 3. (Č – Eg). uvádza štát pod heslom „Česko-Slovensko“, alternatíva „Československo“ nie je spomenutá.
Referencie
- česko-slovenský. In: Krátky slovník slovenského jazyka. 4. dopl. a upr. vyd. Bratislava : Veda, 2003. 985 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0750-X. S. 96. ; Pravidlá slovenského pravopisu. 3. upr. a dopl. vyd. Bratislava : Veda, 2000. 590 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0655-4.
- JAROŠOVÁ, Alexandra, ed.; BUZÁSSYOVÁ, Klára, ed. Slovník súčasného slovenského jazyka. Zväzok A – G. Bratislava : Veda, 2006. 1134 s. Dostupné online. ISBN 80-224-0932-4.
- PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie (Masaryk and legions), váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím (Masaryk Democratic Movement, Prague), 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, pp. 8 - 52, 57 - 120, 124 - 128, 140 - 148, 184 - 210
- Interpellácia poslanca Andreja Hlinku a spoločníkov vláde o spôsobu písania názvu Česko-Slovenskej republiky, (posledný príspevok)
Pozri aj
Iné projekty
Commons ponúka multimediálne súbory na tému Česko-Slovensko
Wikislovník ponúka heslo Česko-Slovensko.