Automobilový průmysl
Automobilový průmysl je strojírenské průmyslové odvětví, které se zabývá vývojem, výrobou, marketingem a prodejem motorových vozidel. Jmenovitě do tohoto odvětví patří všechny automobilky, ale také jejich subdodavatelé. Největší světovou automobilkou je Toyota (podle tržeb i počtu prodaných vozů), která na pomyslném trůnu vystřídala General Motors v roce 2008 (po 27 letech).[1] Největším subdodavatelem je německý strojírenský gigant Bosch, který má obchodní vztahy v podstatě se všemi světovými automobilkami.[2] Automobilový průmysl úzce souvisí také se strojírenským, elektrotechnickým a chemickým průmyslem. Je na něm také z velké části závislý těžební a hutnický průmysl. V roce 2010 bylo ve světě vyrobeno téměř 78 milionů motorových vozidel, což je oproti předchozímu roku růsto o 25,8 %.[3] Celosvětově je v provozu přes 1 mld. automobilů.[4] Obrovský vzestup motorizace zažívá zejména Čína a Indie.
![](../I/Final_assembly_3.jpg.webp)
Zaměstnanost
![](../I/2006_Hummer_H3_H1_and_H2.jpg.webp)
Celosvětově automobilový průmysl přímo zaměstnává minimálně 8,5 mil. lidí.[7] Na výrobu dopravních prostředků jsou ale navázána další odvětví průmyslu, která jsou na autoprůmyslu více či méně závislá.
Státy s největším počtem zaměstnanců v automobilovém průmyslu (absolutně):[7]
Pořadí | Stát | Zaměstnanců |
---|---|---|
1. | ![]() | 1 605 000 |
2. | ![]() | 954 210 |
3. | ![]() | 773 217 |
4. | ![]() | 755 000 |
5. | ![]() | 725 000 |
Trendy
Výroba automobilů a jiných motorových vozidel prošla od roku 1885, kdy Karl Benz vyrobil svůj první automobil, bouřlivým vývojem. Od ruční výroby se přešlo díky Henry Fordovi k masové produkci. V mnoha průmyslově vyspělých zemích (v USA, Japonsku, Německu, Jižní Koreji) je automobilový průmysl nejdůležitějším odvětvím celého tamního průmyslu.
Automobily jsou s námi již přes 100 let a bezpochyby jsou i módními a elegantními doplňky každodenního života. Stejně tak jako domy či oblečení, tak i automobily za posledních 100 let respektovaly mnohé módní trendy. Ty se pak diametrálně odlišovaly dle kontinentů (patrné je to zejm. na vozech z Evropy vs. USA), vzniklo mnoho designérských studií, které byly zaměřeny jen na vzhled a přilákání pozornosti, jejich šance na sériovou výrobu však byla mizivá.
Počátky automobilového průmyslu
Počátky automobilového průmyslu lze hledat již v roce 1769, kdy Nicolas Joseph Cugnot sestrojil první silniční parovůz. Počátek 19. století byl stále doménou parních strojů, které se postupně zlepšovaly a zrychlovaly. Roku 1836 německý konstruktér Brackenburg zkonstruoval první auto s výbušným motorem.[8] Motor spaloval vodík s čistým kyslíkem. Vůz však neměl žádné významné výhody. Byl nebezpečnější a jeho provoz výrazně náročnější, a tak se neprosadil. V roce 1862 francouz Alphonse Beau de Rochas vymyslel čtyřdobý spalovací motor. Nepostavil ho, ale nechal si jej patentovat. Až Nicolaus August Otto uvedl do pohybu první spalovací motor na světě. Roku 1886 postavili nezávisle na sobě Karl Benz a také Wilhelm Maybach s Gottliebem Daimlerem první automobily poháněné benzínovým motorem.[9]
V roce 1892 získal německý inženýr Rudolf Diesel patent na vznětový motor, který roku 1897 také jako první na světě postavil.[10] Nejprve se tento motor užíval ve strojírenských podnicích jako stacionární motor pro pohon strojů, později po zlepšení (zejména odlehčení) se začal používat také k pohonu automobilů.[11][12]
Prvním automobilem zkonstruovaným na území Česka byl v roce 1897 Präsident (na počest prezidenta rakouského autoklubu) postavený v Kopřivnické továrně pro výrobu a prodej kolejových vozidel (Nesselsdorfer wagenbaufabriksgesellschaft). V roce 1898 jej následoval také první nákladní automobil.
20. století
Dalším důležitým milníkem je bezpochyby zavedení sériové výroby, která zlevnila a standardizovala výrobu. Tento výrobní postup, kdy se pohybuje výrobek na výrobním pásu a každý pracovník dělá pouze jeden úkon, zavedl Henry Ford roku 1913. Touto metodou bylo možné masové rozšíření automobilů. Modelu Ford T se v letech 1908–1927 prodalo přes 16,5 milionu kusů. Tento princip se následně přenesl do Evropy. V Česku se začal záhy používat v Baťových závodech, v automobilovém průmyslu pak poprvé u Škody.
Meziválečné období
![](../I/Tatra_57_B.jpg.webp)
Ve 20. letech se vývoj spalovacího motoru velmi zrychlil a automobily se i nadále rychle zdokonalovaly. Ještě v roce 1919 bylo 90% prodaných vozů otevřených, v roce 1929 již bylo 90% uzavřených.[13] Roku 1930 na automobilový průmysl dopadla Velká hospodářská krize, která celé automobilové odvětví sužovala až do konce druhé světové války. Během této doby však zaniklo mnoho automobilových výrobců, jiné automobilky se spojily.
Ve 30. letech byly již v podstatě vynalezeny téměř všechny dnešní mechanické technologie, i když některé byly později znovu objeveny ve prospěch někoho jiného.
Poválečné období
Po válce se automobilový průmysl začíná vzpamatovávat ze škod způsobených druhou světovou válkou a přeorientovává se zpět na civilní sektor. Na konci 40. let je v podstatě ustaven dnešní design a koncepce vozidel.
Na začátku 50. let se v Evropě projevuje velký zájem o malé levné vozy. Typickými zástupci tehdejší doby je Lloyd 300 či BMW Isetta. Nejmenším sériově vyráběným automobilem je dodnes britský Peel P50, který se vyráběl od roku 1962 do roku 1965 na ostrově Man. Jeho prodejní cena byla 199 liber.[14]
Roku 1956 se u některých aut (např. Citroën či Triumph) začínají montovat kotoučové brzdy namísto bubnových. Poprvé však byla kotoučová brzda použita již roku 1906.[15]
60. a 70. léta
![](../I/1965_Ford_Mustang_2D_Hardtop_Front.jpg.webp)
Na počátku 60. let se v USA staly populárními tzv. muscle cars - výkonná auta s pohonem zadních kol a obvykle motorem V8, stvořená pro legální i pouliční závody.[16] Ford tak roku 1964 představil legendární Ford Mustang, Chevrolet vypustil do konkurenčního boje Chevrolet Camaro a následovaly je další auta jako například Dodge Charger. Všechno se změnilo v roce 1973 s příchodem ropné krize. Najednou auta, která polykala desítky litrů benzínu na 100 km se dostala do pozadí zájmu a éra masivního ničení pneumatik rychle skončila. A s ní také tato auta. Do středu zájmu se pak Ford Mustang vrátil až v roce 2005, kdy byla představena 5. generace v moderním retro stylu a opět jej následovala konkurence.
V oblasti technologií pak nalezlo široké uplatnění nezávislé zavěšení kol a vstřikování paliva, později pak řízené elektronikou. Na přelomu 60. a 70. let se začínají masivně používat plastové materiály, které nahrazují dřevo, ocel a jiné materiály.[17] Tento trend přetrvává dodnes. Roku 1974 přichází Porsche s inovací svého modelu 911 a nově je jeho motor vybaven předkompresí.[18]
80. a 90. léta
80. a 90. léta byla ve znamení zvyšování výkonu a zvětšování jednotlivých modelů (dobře vidět je to např. na Volkswagenu Golf, který během 6 generací významně povyrostl ve všech směrech) a zvláště v 90. letech začala důležitější roli hrát bezpečnost. Auta začala procházet nárazovými crash-testy a Euro NCAP zavedl metodiku hodnocení, kdy bezpečnost vozidla značí hvězdičky (přičemž 5 je nejlépe). Bariérové zkoušky se vyvíjely, ale podstata zůstává stále stejná – co nejlépe ochránit řidiče při případné nehodě. Výsledné poranění posádky, resp. figuríny odpovídá určitému bodovému ohodnocení a součet ze všech bariérových zkoušek pak určitému počtu hvězdiček. Body se strhávají i za sebemenší prohřešky jako např. při odskočení západky u dveří, kvůli které přišla Škoda Fabia 2. generace o pátou hvězdičku.[19] A právě bezpečnost dala vzniknout novým elektronickým systémům jako je ABS či ESP. Důvodem byly jednak snahy automobilek o inovativní řešení, za masovým rozšířením pak stál tlak odborné veřejnosti. Nejznámějším případem budiž nechvalné převrácení Mercedesu A při tzv. losím testu.[20] Ten se provádí právě za účelem ověření manévrovatelnosti vozidla a simuluje vyhnutí se losu, který náhle vběhne před vůz. Mercedes po tomto selhání upravil podvozek a začal systém ESP montovat sériově.[21] A právě příchod moderních systémů začal promlouvat i do hodnocení Euro NCAP – v roce 2009 byla změněna metodika a důležitou roli začala nově hrát ochrana chodců (testuje se již od r. 1998) a pomocné systémy.[22] Dosáhnout maximálního počtu pěti hvězdiček je nyní obtížnější a v budoucnu budou pravidla ještě tvrdší. (Euro NCAP stanovil přechodné období, kdy budou plynule zvyšovány nároky na vůz.)
Roku 1985 se v Evropě poprvé prodávají vozidla vybavená katalyzátorem.[23] Ten snižuje emise automobilů, avšak vyžaduje bezolovnatý benzín. V USA se tento systém používal již dříve. Téhož roku se na evropský trh dostávají také první automobily s palubním počítačem, který má přinést řidiči více informací o vozidle.[24]
21. století
Do nového tisíciletí vstoupily automobilky se snahou zaplnit i tu sebemenší skulinu na trhu – vznikly tak různé karosářské varianty modelů a automobilky začaly představovat další a další modelové řady (patrné je to např. u Peugeotu, kde došlo k velkému nárůstu modelových řad nebo u BMW, které opět vstoupilo do segmentu vozidel nižší střední třídy modelem řady 1 a zároveň představilo modely X3, X5, později X6). Zajímavá je také protichůdnost posledních novinek. Na jedné straně stále menší miniautomobily do městských aglomerací jako např. Tata Nano a na druhé straně pak crossovery - např. Audi Q7. Automobilky také začaly současně vyrábět dvě generace vozidel (nejznámější je asi příklad Octavie 2. generace a Octavie 1. generace, která se prodávala dál pod označením „Tour“ současně, dále např. Peugeot 206 a 207, Opel Astra G a H, atd.).[25] Došlo ke smíšení několika kategorií, které daly vzniknout mnoha novým segmentům (jmenujme např. dnes populární Crossovery). A v mnoha případech daly vzniknout konceptovým abstraktním vozidlům jako je Citroën Cruise Crosser.[26] Jednotlivé segmenty se stále více prolínají a již nelze přesně stanovit hranici jako před 20 lety.
![](../I/BMW_Concept_Active_E_WAS_2010_9062.JPG.webp)
Poslední roky jsou pak zejména ve znamení snižování spotřeby a emisí CO2. Úzce s tím také souvisí snížení hmotnosti vozidel a snižování objemů motorů. Motory jsou nově vybavovány systémy Stop-start, které mají za úkol snížit spotřebu,[28] jsou vybavovány filtry pevných částic, které zase mají snížit množství vypuštěných sazí,[29] je zvyšován vstřikovací tlak a optimalizováno spalování. K tomu všemu se na trh derou hybridní vozidla. Ta lze rozdělit do několika podskupin.[30] Skupina tzv. "full-hybridů", které pohání elektromotory a v případě potřeby je doplňují spalovací motory, které buďto pohání vůz nebo vyrábí elektřinu. Dále "mild-hybridy", které mají trvale spřažen elektrický motor se spalovacím - čistě elektrický pohon je tedy nemožný. Za další podskupinu hybridů lze považovat vozidla, která používají setrvačníky či akumulátory ke krátkodobému uchování energie. Poslední kategorii tvoří vozidla na čistě elektrický pohon, která se dobíjejí ze zásuvky. Ani jedna vozidla ovšem zatím nemají z ekonomického ani ekologického hlediska příliš velký význam. Důvody jsou zejména vysoká hmotnost (daná přítomností baterií a 2 motorů), značné výrobní náklady a celková složitost vozidla.[31] Nevýhodou je také nízký dojezd na baterie (malá kapacita akumulátorů) a problémy s jejich životností (životnost baterií je velmi omezená, obnova drahá a recyklace starých baterií zatěžuje životní prostředí). Zajímavá je také opačná situace, kdy jsou do trolejbusů zabudovávány dieselagregáty, jenž se mohou, v případě výpadku proudu či na kratší vzdálenosti, stát zdrojem elektřiny. V tomto směru jsou spíše otázkou blízké budoucnosti vozidla čistě na elektrický pohon, které zatím trpí příliš malou kapacitou akumulátorů.[32][33] V Česku probíhaly pokusy s elektromobily již v dobách socialismu, k sériové výrobě však nikdy nedošlo. Ke zdánlivě úspěšnému konci dotáhla v roce 1992 svůj projekt Ela01 na bázi Škody Favorit firma ČEZ.[34] Ovšem ani tento vůz se nedočkal rozšíření. Úspěch tedy mohl slavit až malý pickup Tatra Beta, který se vyráběl v Příboře v letech 1996–1999. Prvním sériově vyráběným českým nákladním vozidlem na elektrický pohon je počin letňanské Avie, která využívá technologie anglické firmy Smith.[35] V roce 2010 by prodeje elektromobilů měly tvořit 250 ks z celkem 450 vyrobených Avií.[36]
![](../I/Price_of_oil_(2003-2008).png.webp)
V letech 2008–2009 na automobilový průmysl těžce dopadla světová hospodářská krize. Všechny světové automobilky začaly propouštět (vyjma čínských výrobců). V Česku tomu není jinak a propouštějí takřka všichni významní zaměstnavatelé.[37] Americké automobilky tzv. „Detroitské trojky“ – Ford, GM a Chrysler – se ocitly na pokraji bankrotu a žádaly Kongres o půjčky.[38] Po dlouhých vyjednáváních nakonec Kongres poskytl automobilkám půjčku v hodnotě 15 miliard dolarů.[39][40] Automobilka General Motors však ale nebyla schopna splácet své závazky a byla tak donucena projít řízeným bankrotem. Vláda USA zaplatila dluhy GM a získala za to 60% podíl ve firmě.[41] V podobné situaci se ocitl i Chrysler. Tomu pomohl Fiat, který tak získal 20% Chrysleru.[42] K zisku se "trojlístek velkých amerických automobilek" opět vrátil v roce 2010.[43] Automobilky Detroitské trojky však nejsou v potížích osamělé – do ztrát se propadla většina světových automobilek.[44] Kritickou situaci se některé státy snažily zachránit stimulacemi typu šrotovného, které bylo zavedeno např. v Německu[45] či na Slovensku.[46] Zavedení šrotovného společně s neochotou firem utrácet zapříčinilo, že se na výsluní v posledních dvou letech dostaly malé levné automobily.[47] Ty podpořilo i zavedení omezení vjezdu do center evropských měst, které má za úkol zlepšit ovzduší v metropolích tím, že ze svých center „vyženou“ zastaralá neekologická auta.[48] Není proto divu, že se automobilky snaží dostat na trh nová malá auta (jmenujme např. koncepty VW[49] či BMW[50]).
Dnes je již kladen důraz nejen na ekologický provoz vozidel, ale také na ekologickou výrobu samotných vozů a na jejich recyklovatelnost. Proto jsou jednak továrny přísně kontrolovány (množství vypouštěných zplodin do ovzduší, znečištění vodních toků a půdy či sledování produkce odpadu a jeho třídění) a také regulovány (emisní povolenky a další poplatky). A jednak existuje legislativní podpora (např. Norsko, Nizozemí) elektromobilů, které méně zatěžují životní prostředí snížením emisí znečišťujících látek vypouštěných do ovzduší, snížením hlukové zátěže, snížením emisí skleníkových plynů a snížením spotřeby fosilních paliv. V České republice má prodej elektromobilů stále nízký podíl - 0,27 %.[51] Přesto se stále rozšiřuje síť nabíjecích stanic, čímž se snižuje problém omezeného dojezdu některých elektromobilů. V současnosti je v ČR podle databáze MPO 131 veřejných stanic, ale celkem je okolo 470 stanic. Celkový počet 470 stanic zahrnuje všechny dobíjecí stanice pro elektromobily, které jsou veřejně přístupné (veřejné dobíjecí stanice) a stanice, které jsou přístupné za určitých podmínek širšímu okruhu uživatelů (např. hotely, restaurace, sportoviště). Nejsou zahrnuty však dobíjecí stanice, které jsou určeny jen pro firemní zaměstnance.[52]
Trendem poslední doby jsou pak různé elektronické pomůcky jako je např. adaptivní tempomat, parkovací senzory, dešťové senzory, monitorování mrtvého úhlu, bezklíčkové startování, noční vidění, parkovací asistent a mnoho dalších. Bohužel tyto systémy mají mnohdy mnoho problémů se spolehlivostí, a tak ne vždy jsou vítanou součástí vozidla.[53]
Konkurenční boj žene automobilky stále kupředu. Modely jednotlivých automobilek se stále porovnávají a každý koncern se snaží být o krok napřed. Jejich výrobky testují redaktoři motoristických magazínů, jsou podrobovány odborné kritice, vedou se o nich vášnivé debaty na odborných fórech, ale i v hospodách, a v neposlední řadě jsou vnímány svými majiteli. Vznikají také mnohé ankety, které mají najít to nejlepší auto. Tou asi nejznámější a nejprestižnější je v Evropě „Auto roku“ (anglicky: Car of the Year).
Koncerny
![](../I/VW_West.jpg.webp)
Již od počátku automobilové produkce některé automobilky mezi sebou spolupracují nebo se dokonce spojují tak, aby dokázali lépe čelit konkurenci. A to jak společným vývojem lepších výrobků, tak rozložením vývojových (popř. i výrobních) nákladů a z toho plynoucího zvýšení zisku. Jako příklad z historie uveďme jednu z nejznámějších fúzí, kdy v roce 1932 vzniklo spojením firem Audi, DKW, Horch a Wanderer základ dnešního Audi.
Fúze a spolupráce jsou v automobilové branži na denním pořádku. Spolupráce nabývá nejrůznějších rozměrů. Spolupracuje se např.:
- pouze na některých částech vozidel (příklad: motory 1.7 CDTi (59 a 74 kW) Opelu Astra pochází od Isuzu),[54]
- na jednotlivých vozech (příklad: Volkswagen Touareg a Porsche Cayenne)[55]
- nebo na celkové paletě nabízených vozidel (příklad: Škoda Auto a Volkswagen - Škodovka sdílí motory, podvozkové platformy a další díly s VW u všech vozidel).
Naprosto běžná je i situace, kdy automobilka drží významný menšinový podíl v jiné automobilce. Mezi důležité vztahy patří:
- Ford Motor Company drží 2,1 % v automobilce Mazda.
- Dongfeng Motor Corporation je zapojen do společných podniků s několika firmami v Číně: Honda, Hyundai, Nissan, PSA Peugeot Citroen.
Největší koncerny
Následující soupis zachycuje přehled největších koncernů vyrábějící osobní a lehké užitkové vozy a jejich značky. Vzhledem k různým akvizicím, domlouvaným partnerstvím, nákupům nemusí být přehled zcela aktuální. Zahrnuje známé značky osobních automobilů, nejedná se však o zcela kompletní souhrn všech výrobců a jejich značek.
Skupina Toyota
Volkswagen
Volkswagen užitkové vozy
Audi
Porsche
Škoda
SEAT + Cupra
Bentley
Lamborghini
Bugatti
Jetta
Aliance Renault–Nissan–Mitsubishi
- skupina Renault
- skupina Nissan
Mitsubishi
Abarth
Alfa Romeo
Fiat
Lancia
Fiat Professional
Maserati
Chrysler
Jeep
Dodge
Ram Trucks
Peugeot
Citroën
DS
Opel
Vauxhall
Skupina Hyundai
Skupina Ford
Honda
Mercedes-Benz
Mercedes-AMG
Mercedes-Maybach
Mercedes-Benz - užitková vozidla
Smart
skupina BMW
SAIC
Maxus
Roewe
MG
Mazda
Dongfeng
Chang'an
Hafei
Geely
Tata Motors
Automobilový průmysl v Česku
![](../I/%C5%A0koda_Octavia_II_Combi_4_x_4_FSI_in_Genewa_2005.jpg.webp)
Automobilový průmysl patří mezi nejdůležitější průmyslová odvětví v Česku. Produkuje více než 20 % objemu výroby, přímo zaměstnává více než 120 tisíc lidí a při plném využití své kapacity vyprodukuje více než 1,2 milionu osobních automobilů za rok.[56] Celkem průmysl tvoří 35 % českého hospodářství.[57] Velmi významně se také podílí na českém exportu. V lednu 2010 tvořily stroje a dopravní prostředky podíl na vývozu 54,3 %.[58] V roce 2016 se v Česku vyrobilo 1 351 124 motorových vozidel, což bylo meziročně o 8,2% více.[59] Za 1. pololetí 2010 bylo v Česku vyrobeno 559 093 ks vozidel (+18,04 %).[60] Osobních vozidel 556 706 ks, nákladních 579 ks, autobusů 1 228 ks, přípojných 351 ks a 229 ks motorek. Nejprodávanější značkou aut zde je Škoda Auto.
Oblast automobilového průmyslu nabízí jako první možnost uplatnění strategie "Průmysl 4.0". [61]
Automobilový průmysl na Slovensku
Na Slovensku je prodej značek podobný tomu v Česku. Pozice české Škodovky je však na Slovensku významně oslabena. Obecně celého koncernu Volkswagen, resp. německých výrobců. Je to způsobeno jinými vazbami slovenské ekonomiky i samotným vnímáním lidí. Značný vliv zde hraje to, že Německo není sousedním státem Slovenska, což má na německé automobilky negativní vliv. Na rozdíl od Česka se tak ojeté vozy nedovážejí přes hranice (spokojený zákazník pak při výběru nového vozu mnohdy zůstane u stejné značky), není zde populační vazba na Německo (Češi (zejm. z příhraničních oblastí) se mnohdy znají s Němci, kteří často jezdí ve vozech domácí výroby a propagují tak své vozy).
Nejprodávanější značky na Slovensku v kategorii osobních aut (M1) za roky 2008, 2009, 2010
Pořadí | Značka | Počet ks | Podíl na trhu |
---|---|---|---|
1. | Škoda | 12 390 | 19,35 % |
2. | Volkswagen | 4 451 | 6,95 % |
3. | Renault | 4 282 | 6,69 % |
4. | Kia | 4 267 | 6,66 % |
5. | Peugeot | 3 962 | 6,19 % |
6. | Citroen | 3 522 | 5,50 % |
7. | Hyundai | 3 336 | 5,21 % |
8. | Toyota | 2 923 | 4,56 % |
– | CELKEM: | 64 033 | 100 % |
Pořadí | Značka | Počet ks | Podíl na trhu |
---|---|---|---|
1. | Škoda | 11 899 | 15,93 % |
2. | Renault | 8 826 | 11,81 % |
3. | Kia | 5 762 | 7,71 % |
4. | Peugeot | 5 561 | 7,44 % |
5. | Citroen | 4 820 | 6,45 % |
6. | Volkswagen | 4 381 | 5,86 % |
7. | Toyota | 4 288 | 5,73 % |
8. | Hyundai | 3 654 | 4,89 % |
– | CELKEM: | 74 717 | 100 % |
Pořadí | Značka | Počet ks | Podíl na trhu |
---|---|---|---|
1. | Škoda | 13 780 | 19,67 % |
2. | Suzuki | 5 284 | 7,54 % |
3. | Volkswagen | 5 027 | 7,18 % |
4. | Peugeot | 4 530 | 6,47 % |
5. | Renault | 4 362 | 6,23 % |
6. | Citroen | 4 139 | 5,91 % |
7. | Ford | 4 082 | 5,83 % |
8. | Kia | 3 902 | 5,57 % |
– | CELKEM: | 70 040 | 100 % |
Evropské statistiky
Po zasažení Evropy celosvětovou hospodářskou krizí se trend otočil a prodej nových vozidel začal klesat.
Typ vozidla | 2009 | 2008 | Změna |
---|---|---|---|
Osobní | 14 123 312 | 14 331 790 | -1,5% ![]() |
Lehká užitková | 1 366 859 | 1 942 206 | -29,6% ![]() |
Nákladní | 232 220 | 416 667 | -44,3% ![]() |
Autobusy | 35 594 | 39 922 | -10,8% ![]() |
Celkem | 15 757 985 | 16 730 585 | -5,8% ![]() |
V Česku bylo v roce 2007 v provozu 4 280 tisíc vozidel. Následující tabulka ukazuje 5 států s největším počtem registrovaných vozů.
Stát | Počet vozidel v provozu |
---|---|
![]() | 41 184 |
![]() | 35 680 |
![]() | 30 700 |
![]() | 30 178 |
![]() | 21 760 |
V tisících ks (2007)[64] | |
Celosvětové statistiky
Vývoj světové produkce automobilů
![](../I/KarteWeltkraftfahrzeugbestand.png.webp)
![](../I/Car_park_on_Rotterdam_harbour.jpg.webp)
![](../I/Marina_City%252C_Chicago_One-car_garage.jpg.webp)
Celosvětová produkce automobilů v roce 2007 dosáhla 73,3 mil. ks vozidel. Celý automobilový trh následně zasáhla světová hospodářská krize a prodej nových vozidel klesl až na 61 mil. v roce 2009. Od té doby však opět roste a v roce 2014 dosáhla 89,7 milionu kusů.
Rok | Produkce | Změna | Zdroj |
---|---|---|---|
1997 | 52.987.000 | [65] | |
1998 | 57 987 000 | 9,44% ![]() | [65] |
1999 | 56 258 892 | -2,98% ![]() | [66] |
2000 | 58 374 162 | 3,76% ![]() | [67] |
2001 | 56 304 925 | -3,54% ![]() | [68] |
2002 | 58 994 318 | 4,78% ![]() | [69] |
2003 | 60 663 225 | 2,83% ![]() | [70] |
2004 | 64 496 220 | 6,32% ![]() | [71] |
2005 | 66 482 439 | 3,08% ![]() | [72] |
2006 | 69 222 975 | 4,12% ![]() | [73] |
2007 | 73 266 061 | 5,84% ![]() | [74] |
2008 | 70 520 493 | -3,75% ![]() | [75] |
2009 | 60 986 985 | -13,52% ![]() | [76] |
2010 | 77 609 901 | 25,8% ![]() | [3] |
2011 | 79 880 920 | 3,0% ![]() | [77] |
2012 | 84 239 381 | 5,5% ![]() | [78] |
2013 | 87 354 003 | 3,7% ![]() | [79] |
2014 | 89 747 430 | 2,6% ![]() | [80] |
(Celkem za osobní i nákladní automobily) | |||
Počet automobilů na 1000 obyvatel
![](../I/World_vehicles_per_capita.svg.png.webp)
Následující tabulka ukazuje počet vozidel na 1000 obyvatel ve vybraných (větších) státech. Údaje z let 2010 - 2011, Rusko a Čína z roku 2014.
Stát | Počet aut na 1000 obyvatel[64] |
---|---|
![]() | 809 |
![]() | 682 |
![]() | 588 |
![]() | 588 |
![]() | 580 |
![]() | 578 |
![]() | 485 |
![]() | 317 |
![]() | 113 |
![]() | 18 |
Produkce automobilů podle zemí za rok 2009
Následující tabulka ukazuje státy světa, ve kterých se vyrábějí motorová vozidla. Státy jsou řazeny podle množství vyrobených vozidel v roce 2010.[3] Vzhledem k nízké srovnávací základně z minulého roku zaznamenali významní producenti velké vzrůsty výroby.
Pořadí | Stát | Množství vyrobených automobilů v roce 2010 | Procentuální změna oproti roku 2009 |
---|---|---|---|
1 | ![]() | 18 246 667 | 32,4% ![]() |
- | ![]() | 16 904 436 | 11,7% ![]() |
2 | ![]() | 9 625 940 | 21,3% ![]() |
3 | ![]() | 7 761 440 | 35,4% ![]() |
4 | ![]() | 5 905 985 | 13,4% ![]() |
5 | ![]() | 4 271 941 | 21,6% ![]() |
6 | ![]() | 3 648 358 | 14,6% ![]() |
7 | ![]() | 3 536 783 | 33,9% ![]() |
8 | ![]() | 2 387 900 | 10,0% ![]() |
9 | ![]() | 2 345 124 | 50,2% ![]() |
10 | ![]() | 2 227 374 | 8,8% ![]() |
11 | ![]() | 2 071 026 | 39,0% ![]() |
12 | ![]() | 1 644 513 | 64,6% ![]() |
13 | ![]() | 1 599 454 | 14,7% ![]() |
14 | ![]() | 1 403 244 | 93,5% ![]() |
15 | ![]() | 1 393 463 | 27,8% ![]() |
16 | ![]() | 1 094 557 | 25,9% ![]() |
17 | ![]() | 1 076 385 | 9,5% ![]() |
18 | ![]() | 869 376 | -1,1% ![]() |
19 | ![]() | 857 359 | 1,7% ![]() |
20 | ![]() | 716 540 | 39,7% ![]() |
21 | ![]() | 704 715 | 51,6% ![]() |
22 | ![]() | 567 715 | 16,0% ![]() |
23 | ![]() | 556 941 | 20,7% ![]() |
24 | ![]() | 472 049 | 26,2% ![]() |
25 | ![]() | 350 912 | 18,4% ![]() |
26 | ![]() | 338 290 | -37,0% ![]() |
27 | ![]() | 303 456 | 34,1% ![]() |
28 | ![]() | 243 495 | 7,1% ![]() |
29 | ![]() | 217 084 | 38,8% ![]() |
30 | ![]() | 205 711 | -3,3% ![]() |
31 | ![]() | 167 890 | 25,9% ![]() |
32 | ![]() | 158 723 | 26,0% ![]() |
33 | ![]() | 156 880 | 33,1% ![]() |
34 | ![]() | 152 970 | 39,8% ![]() |
35 | ![]() | 104 814 | 44,9% ![]() |
36 | ![]() | 94 106 | 22,6% ![]() |
37 | ![]() | 83 133 | 20,0% ![]() |
38 | ![]() | 69 060 | -25,5% ![]() |
39 | ![]() | 63 530 | 26,0% ![]() |
40 | ![]() | 50 000 | 7,1% ![]() |
41 | ![]() | 32 920 | -0,1% ![]() |
42 | ![]() | 28 350 | 0,5% ![]() |
43 | ![]() | 16 650 | 44,5% ![]() |
44 | ![]() | 6 500 | -40,8% ![]() |
45 | ![]() | 6 470 | -35,8% ![]() |
46 | ![]() | 5 950 | -61,1% ![]() |
47 | ![]() | 4 700 | 44,6% ![]() |
- | celosvětově | 77 609 901 | 25,8% ![]() |
Tržby největších automobilek v roce 2010
Tabulka ukazuje koncerny s největšími tržbami. V tabulce lze nalézt oproti největším koncernům (viz výše) významné rozdíly. Např. Daimleru zde patří 4. příčka, podle prodaných kusů je však až 12. Je to způsobeno produkcí dražších a luxusnějších vozů (Mercedes-Benz, Maybach).
Pozice | Výrobce | Země | Příjmy v mld. $ |
---|---|---|---|
1. | Toyota | ![]() | 241,6 |
2. | Volkswagen | ![]() | 169,5 |
3. | General Motors | ![]() | 135,6 |
4. | Daimler | ![]() | 130,6 |
5. | Ford | ![]() | 129,0 |
6. | Honda | ![]() | 108,0 |
7. | Nissan | ![]() | 105,5 |
8. | Hyundai | ![]() | 98,9 |
9. | BMW | ![]() | 80,8 |
10. | PSA Peugeot Citroën | ![]() | 74,9 |
Nejúspěšnější modely
Následující tabulka přináší přehled nejprodávanějších modelů historie automobilů.[81]
Pořadí | Model | Počet ks | Roky výroby | ø ks/rok | Počet generací |
---|---|---|---|---|---|
1. | Toyota Corolla | 32 000 000+ | 1966 - dosud | 727 000 | 10 |
2. | Ford F-Series | 30 000 000+ | 1948 - dosud | 484 000 | 12 |
3. | Volkswagen Golf | 25 000 000+ | 1974 - dosud | 694 000 | 7 |
4. | Volkswagen Brouk | 22 300 000+ | 1938–2003 | 343 000 | 1 |
5. | Ford Escort | 20 000 000+ | 1968–2000 | 625 000 | 6 |
6. | Honda Civic | 17 700 000+ | 1972 - dosud | 466 000 | 8 |
7. | Ford T | 16 500 000+ | 1908–1927 | 868 000 | 1 |
8. | Honda Accord | 15 800 000+ | 1976 - dosud | 359 000 | 8 |
9. | Volkswagen Passat | 14 100 000+ | 1973 - dosud | 300 000 | 6 |
10. | Chevrolet Impala | 14 000 000+ | 1958 - dosud | 269 000 | 9 |
Odkazy
Reference
- SKÁLOVÁ, Veronika. Světovou jedničkou v prodeji aut je poprvé Toyota. aktualne.cz [online]. 2009-01-21 [cit. 2010-09-30]. Dostupné online.
- HANDL, Erich. Bosch se chce vrátit do zisku. Profit.cz [online]. 2010-04-26 [cit. 2010-09-30]. Dostupné online.
- (anglicky)OICA 2010 - Production statistics
- Cars produced in the world [online]. Worldometers.info [cit. 2010-09-25]. Dostupné online. (anglicky)
- HAVEL, Prokop. GM končí s výrobou Hummeru - prodej značky v Číně nevyšel. E15.cz [online]. 2010-02-25 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- (anglicky)HO, Patricia. China Commerce Ministry denies reports it rejected Hummer deal [online]. MarketWatch, 24 February 2010 [cit. 2010-06-28]. Dostupné online.
- (anglicky) OICA - Přehled zaměstnanosti v automobilovém průmyslu dle států
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Auto s výbušným motorem, s. 216.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola První auta na benzin od Maybacha-Daimlera a Benze, s. 322–323.
- Ralph Stein. The Automobile Book. [s.l.]: Paul Hamlyn Ltd, 1967. (english)
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Spalovací motor bez svíček, s. 334.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola První Dieselův motor, s. 344.
- GEORGANO, G.N. Cars: Early and Vintage, 1886-1930. London: Grange-Universal, 1985.
- (anglicky) BBC Isle of Man - History - The small car with the big reputation [online]. Douglas, Isle of Man: BBC Isle of Man, 20 March 2008. Dostupné online.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Kotoučové brzdy u aut, s. 483.
- "Muscle Car Definition" Muscle Car Club Muscle, undated Archivováno 14. 7. 2014 na Wayback Machine, retrieved on 2008–06–16.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Umělé hmoty při výrobě automobilů, s. 512.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Auto s předkompresí, s. 547.
- DVOŘÁK, František. Škoda Fabia má za crashtest jen čtyři hvězdičky. iDnes.cz [online]. 2007-07-25 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- Redakce Automagazínu. Hvězda v kotoulech: Problémy Mercedesu. AUTO magazín. Prosinec 1997, čís. 12, s. 14–17.
- Auto.cz. Mercedes-Benz A 160 - Áčko - tentokrát s ESP!. Auto.cz [online]. 1998-06-11 [cit. 2010-08-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-02-09.
- ŠPRINCL, David. Nové rány. Fotografie Euro NCAP. Svět Motorů. 2009, roč. 63, čís. 9, s. 6–10. ISSN 0039-7016.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Katalyzátory výfukových plynů, s. 578.
- Felix R. Paturi. Kronika techniky. Příprava vydání Bodo Harenberg; redakce Dušan Kubálek; překlad Daiela Řezníčková. první české. vyd. Praha: Fortuna Print, 1993. 652 s. (Kroniky). Kapitola Více informací pro řidiče, s. 578.
- Svět Motorů. Souboj generací. Svět Motorů. 2007, roč. 61, čís. 32, s. 4–15. ISSN 0039-7016.
- (anglicky) Citroen Cruise Crosser (2007)
- VAVERKA, Lukáš. Smart fortwo: Standardně s micro hybrid drive a další novinky pro rok 2009. Auto.cz [online]. 2008-07-14 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- Stop/Start systémem šetří palivo. www.carmotor.cz [online]. [cit. 2010-07-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-05-17.
- SLOVÁČEK, Petr; ŘEZÁČ, Zdeněk. Pozor, napadeno kutilem!. Svět Motorů. 2010, roč. 64, čís. 19, s. 8–10. [www.i-svetmotoru.cz Dostupné online]. ISSN 0039-7016.
- MARKOVIČ, Jan. Čtyři hybridní auta a každé z nich pracuje na trochu jiném principu. iHNed.cz [online]. 2010-09-16, rev. 2010-09-16 [cit. 2010-09-25]. Dostupné online.
- Jsou hybridy ekologické?. OSEL.cz [online]. [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- POHANKA, Tomáš. BMW představuje další auto na elektřinu. Týden.cz [online]. [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- BMW Active E - Video
- Moto-press. Elektromobilem vstříc ekologii. Auto Katalog - modelový rok 1993. 1992, s. 254–255.
- AVIA - elektromobily. www.avia.cz [online]. [cit. 2010-08-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2009-08-31.
- ŠITNER, Roman. Avii táhnou elektromobily, tvoří už přes polovinu jejích prodejů. Hospodářské Noviny. 11. 2010, čís. 2, s. 18.
- iHned.cz. Automobilky letos propustí tisíce lidí, Škoda Auto nebude výjimkou. iHned.cz [online]. 2010-02-12 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- (anglicky) GM, Ford, Chrysler Want Emergency Aid Archivováno 23. 4. 2010 na Wayback Machine
- autoweb.cz. Vláda USA pomůže automobilkám. Autoweb.cz [online]. 2008-12-08 [cit. 2010-08-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-12-11.
- Red Eko; Reuters. Americké automobilky dostanou úvěr 15 miliard dolarů. Aktualne.cz [online]. 2008-12-11 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- NĚMCOVÁ, Veronika. Automobilka GM vyhlásila bankrot, USA postihl největší průmyslový krach. iDnes.cz [online]. 2009-06-01 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- ČTK. Fiat může koupit Chrysler. Spojením tak bude konkurovat Volkswagenu. iHNed.cz [online]. 2009-07-24 [cit. 2010-08-14]. Dostupné online.
- HRDLIČKOVÁ, Lucie. Motorové srdce Detroitu po Obamově resuscitaci znovu bije. Automobilky vydělávají. iHNed.cz [online]. 2010-08-10, rev. 2010-08-10 [cit. 2010-08-10]. Dostupné online.
- FinWeb.cz. Největší automobilka světa Toyota oznámila obří ztrátu. A bude hůř, přiznává. iHned.cz [online]. 2009-05-08 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- ČTK. Fabie jdou na dračku, šrotovné v Německu svědčí prodejům aut. iDnes.cz [online]. 2009-02-12 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- VILČEK, Ivan. Šrotovné zavádí také Slovensko. Novinky.cz [online]. 2009-02-27 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- ČTK. Šrotovné v Európe zvýšilo záujem o malé autá a znížilo podiel dieselov. automix.sk [online]. 2009-12-16 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online. (slovensky)
- Přehled ekologických zón v Německu
- Koncept Volkswagen UP!. www.volkswagen.cz [online]. [cit. 2010-07-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-08-20.
- VOKÁČ, Luděk. Chystá se kapesní BMW, bude to elektromobil z unikátního plastu. iDnes.cz [online]. 2010-07-14 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- ZVĚŘINOVÁ IVA, ŠČASNÝ MILAN, MARTÍNKOVÁ ZUZANA, MÁCA VOJTĚCH, Rozvoj trhu s elektromobily v České republice: veřejná podpora a zkušenosti ze zahraničí. Rozvoj trhu s elektromobily v České republice: veřejná podpora a zkušenosti ze zahraničí. TZB-info [online]. Centrum pro otázky životního prostředí, UK, 14-05-2019 [cit. 2019-07-30]. Dostupné online. (česky)
- Nabijto.cz. www.nabijto.cz [online]. [cit. 2019-07-30]. Dostupné online.
- Svět Motorů. Když si auto dělá, co chce. Fotografie Profimedia.cz a archiv SM. Svět Motorů. 2010, roč. 64, čís. 37, s. 6–9. ISSN 0039-7016.
- (anglicky) Engine 4EE2 Isuzu
- FOKT, Michal. Dvojče Porsche Cayenne odtajněno [online]. Auto.cz, 2.5.2002 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- CzechInvest - Automobilový průmysl [online]. http://www.czechinvest.org/, [2010?] [cit. 2010-07-22]. Dostupné online.
- Czech Republic [online]. CIA World Factbook, rev. 2010-03-04 [cit. 2010-03-13]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-12-26. (anglicky)
- Zahraniční obchod se zbožím [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2010-03-08 [cit. 2010-08-02]. Dostupné online.
- Češi a Slováci urvali historický rekord, jsou největšími výrobci aut v přepočtu na obyvatele. Zprávy E15.cz. Dostupné online [cit. 2017-01-18].
- Komentář k údajům za 1. pol. 2010 [online]. Sdružení automobilového průmyslu, 2010, rev. 2010 [cit. 2010-08-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-04-14.
- PRECLÍK, Vratislav: Průmysl 4.0 a jeho základní koncept, in Strojař: časopis Masarykovy akademie práce, leden – červen 2019, roč.XXVIII. , dvojčíslo 1, 2 . ISSN 1213-0591, registrace Ministerstva kultury ČR E13559, str. 1 - 11
- PREHĽAD REGISTRÁCIÍ NOVÝCH OSOBNÝCH A MALÝCH ÚŢITKOVÝCH AUTOMOBILOV V SR [online]. [cit. 2011-01-11]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-01-24.
- PREHĽAD REGISTRÁCIÍ NOVÝCH OSOBNÝCH A MALÝCH ÚŢITKOVÝCH AUTOMOBILOV V SR [online]. [cit. 2010-08-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-03-07.
- EU Economic Report [online]. [cit. 2010-08-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-06-11. (anglicky)
- (anglicky) Statistiky 1997/1998
- (anglicky) Statistiky 1999
- (anglicky) Statistiky 2000
- (anglicky) Statistiky 2001
- (anglicky) Statistiky 2002
- (anglicky) Statistiky 2003
- (anglicky) Statistiky 2004
- (anglicky) Statistiky 2005
- (anglicky) Statistiky 2006
- (anglicky) Statistiky 2007
- (anglicky) Statistiky 2008
- (anglicky) Statistiky 2009
- http://www.oica.net/wp-content/uploads//all-vehicles-2011.pdf
- http://www.oica.net/category/production-statistics/2012-statistics/
- Archivovaná kopie. www.oica.net [online]. [cit. 2015-05-23]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu.
- http://www.oica.net/category/production-statistics/
- iHNed.cz. Deset nejprodávanějších aut všech dob. Corolla, Golf, Escort.... iHNed.cz [online]. 2010-08-05 [cit. 2010-08-16]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-07-18.
Literatura
- PAVLÍNEK, Petr: A successful transformation?: restructuring of the Czech automobile industry. Heidelberg : Physica-Verlag, 2008, 296 s., ISBN 978-3-7908-2039-3
Související články
Externí odkazy
Slovníkové heslo automobil ve Wikislovníku
Obrázky, zvuky či videa k tématu automobilový průmysl na Wikimedia Commons
- Sdružení automobilového průmyslu
- (anglicky) Mezinárodní organizace výrobců motorových vozidel
- (anglicky) Evropská asociace výrobců automobilů
- (anglicky) Alliance of Automobile Manufacturers Archivováno 10. 6. 2007 na Wayback Machine