Guyana (štát)
Guyana, dlhý tvar Guyanská kooperatívna republika, je štát v Južnej Amerike. Susedí so štátmi Surinam, Brazília a Venezuela. Je jediným štátom Commonwealthu, ktorý sa nachádza v Južnej Amerike. Leží severne od rovníku, pri pobreží Atlantického oceánu. Hlavné mesto je Georgetown.
Guyanská kooperatívna republika | |||||
| |||||
Národné motto: "One People, One Nation, One Destiny" | |||||
Štátna hymna: Dear Land of Guyana, of Rivers and Plains | |||||
![]() | |||||
Miestny názov | |||||
• dlhý | Co-operative Republic of Guyana | ||||
• krátky | Guyana | ||||
Hlavné mesto | Georgetown 6°46′ s.š. 58°10′ z.d. | ||||
Najväčšie mesto | Georgetown | ||||
Úradné jazyky | Angličtina | ||||
Štátne zriadenie Prezident Predseda vlády |
Poloprezidentská republika Irfaan Ali Mark Phillips | ||||
Vznik | 26. máj 1966 | ||||
Susedia | Brazília, Surinam, Venezuela | ||||
Rozloha • celková • voda (%) |
214 970 km² (85.) ? km² (8,4 %) | ||||
Počet obyvateľov • odhad (2014) • sčítanie (2012) • hustota (2014) |
735 554 (165.) 747 884 3.502/km² (232.) | ||||
HDP • celkový • na hlavu (PKS) |
2012 2.788 mld. $ (?.) 7938 $ (?.) | ||||
Index ľudského rozvoja (2014) | 0.636 (124.) – stredný | ||||
Mena | Guyanský dolár (GYD) | ||||
Časové pásmo • Letný čas |
Guyanský čas (UTC-4) (UTC-4) | ||||
Medzinárodný kód | GY | ||||
Internetová doména | .gy | ||||
Smerové telefónne číslo | +592 |
Dejiny
![](../I/Guyana-CIA_WFB_Map.png.webp)
Od 23. februára 1970 je Guyana, patriaca do Britského spoločenstva a ležiaca na severovýchode Južnej Ameriky, prezidentskou republikou. Zmenou ústavy zo 6. októbra 1980 sa Forbes Burnham sám menoval prezidentom a bol hlavou štátu do roku 1992.
Pobrežie Guyany objavil roku 1498 Kolumbus. O rok neskôr prišli do krajiny prví Španieli. Prejavovali ale len malý záujem o toto územie, a preto sa v Guyane od 16. storočia usadzovali Holanďania, Francúzi a Briti. V polovici 17. storočia sa Holanďanom a Francúzom podarilo vytlačiť Angličanov z krajiny.
Približne o jedno storočie neskôr, roku 1796, obsadili Angličania i holandskú časť Guyany. Vlastnícke vzťahy boli upravené až roku 1814. Holandské územie bolo rozdelené medzi Angličanov a Holanďanov a Surinam, v tejto dobe patriaci ešte ku Guyane, bol pridelený Holanďanom. Guyana sa stala britskou korunnou kolóniou. Roku 1833 bolo zrušené otroctvo, preto krajina v roku 1833 až 1917 zaznamenala príliv indických pracovných síl, ktoré výrazne poznamenali nasledujúce politické dejiny Guyany. V auguste získala krajina autonómiu a 26. mája 1966 získala definitívne samostatnosť. Guyana bola spočiatku parlamentnou monarchiou a hlavou štátu bola anglická kráľovná Alžbeta II. Od 23. februára 1970 je Guyana prezidentskou republikou. Dve najdôležitejšie strany v parlamente zastupujú dva najväčšie národnostné skupiny: Ľudový národný kongres (People´s National Congress) obyvateľov afrického pôvodu a Ľudová pokroková strana (People´s Progressive Party) obyvateľov indického pôvodu.
V októbri 1992 sa konali prezidentské voľby, prvé slobodné po 24 rokoch. Zvíťazil vodca ľavicovej opozície Cheddi Jagan.
Geografia
![](../I/Mt_Kukenan_from_Mt_Roraima_in_Guyana_HighLand_001.JPG.webp)
Povrch krajiny tvorí na západe a juhu Guyanská vysočina, ktorá vystupuje najvyššie na západ v pohorí Pakaraima Mountains. Na západe sa objavujú ostatky kriedového pieskovcového príkrovu ako ploché tabuľové hory, reliéf je tu charakterizovaný silne rozčlenenými a oddelenými chrbátmi.
Pozdĺž Atlantického pobrežia a v údolí rieky Essequibo sa rozkladá bahnitá nížina. Najdôležitejšou riekou je Essequibo a hraničná Courantyne. Blízko hranice s Venezuelou je vodopád King George VI., ktorý meria 488 metrov. Najvyššou horou Guyany je Mount Roraima, ktorá má výšku 2 772 metrov nad morom. Je jedinou turisticky prístupnou stolovou horou v Guyanskej vysočine. Podnebie krajiny je tropické vlhké a teplé. V hlavnom meste Georgetowne je priemerná teplota v januári 26 °C, v októbri 27,5 °C a priemerný roční úhrn zrážok je 2 250 mm.
Hospodárstvo
Guyana je poľnohospodársky štát s významnou ťažbou nerastných surovín. Ťaží sa bauxit, zlato a diamanty. Veľké očakávania sa vkladajú do ťažby ropy v šelfových oblastiach.[1] Viac než 80 % plochy krajiny tvoria lesy. Pestujú sa cukrová trstina, ryža, maniok, banány a kokosové palmy. Chová sa hovädzí dobytok, ovce a hydina. Dôležitý je rybolov.
Referencie
- Workman, W., Birnie, D. J., 2007, The Guyana-Suriname Basin: An Evolving Exploration Opportunity. Let it Flow – 2007 CSPG CSEG Convention, s. 289–292