Karpatskí Nemci
Karpatskí Nemci (nem. Karpatendeutsche) je národnostná menšina, nemecky hovoriace obyvateľstvo na území dnešného Slovenska a časti Ukrajiny, ktoré vzniklo migráciou na územie bývalého Uhorska medzi 12. a 19. storočím. Po roku 1945 bolo evakuovaných a čiastočne násilne deportovaných 84 % Karpatských Nemcov zo Slovenska (v rámci Vysídlenia Nemcov z Česko-Slovenska). Pri sčítaní v roku 2011 sa k nemeckej národnosti prihlásilo 4 690 obyvateľov.[2]
![]() |
Vlajka Karpatonemeckého spolku[1] |
Populácia |
---|
4 690 (2011) |
Krajina s významnou populáciou |
Slovensko: Bratislava, Košice, Hauerland, Spiš |
Jazyk(y) |
Náboženstvo |
Rímsky katolicizmus 55,5 %, Ateizmus 21,0 %, Luteranizmus 14,2 % a iné |
![](../I/Nemci_na_Slovensku.png.webp)
![](../I/Nemeck%C3%A1_n%C3%A1rodnos%C5%A5_2001.png.webp)
![](../I/Nemci_1900.png.webp)
![](../I/Skkadeplaque.jpg.webp)
Štatistické údaje
Vývoj počtu Nemcov na Slovensku
Rok sčítania | Počet[3] | % | Zmena počtu | Zmena v % |
---|---|---|---|---|
1880* | 228 584 | 9,3 | – | – |
1890* | 228 860 | 8,9 | +276 | +0,1 |
1900* | 215 816 | 7,7 | -13 044 | -5,7 |
1910* | 198 387 | 6,8 | -17 429 | -8,1 |
1930 | 148 214 | 4,5 | -50 173 | -25,3 |
1949 | 27 324 | 0,8 | -120 890 | -81,6 |
1991 | 5 414 | 0,1 | -21 910 | -80,2 |
2001 | 5 405 | 0,1 | -9 | -0,2 |
2011 | 4 690 | 0,1 | -715 | -13,2 |
- údaj neuvádza počet osôb s nemeckou národnosťou, ale počet osôb, ktoré majú nemčinu ako materinský jazyk.
Obce s najvyšším počtom Nemcov
údaje z roku 2011[3]:
- Bratislava (okr. Bratislava I.-V.) – 963 (0.23 %)
- Medzev (okr.Košice-okolie) – 354 (8.31 %)
- Košice (okr. Košice I.-IV.) – 308 (0.13 %)
- Chmeľnica (okr.Stará Ľubovňa) – 184 (19,45 %)
- Mníšek nad Hnilcom (okr.Gelnica) – 97 (5.75 %)
- Poprad - 83 (0.16 %)
- Prievidza - 72 (0.15 %)
- Krahule (okr. Žiar nad Hronom) - 62 (31.47 %)
- Banská Bystrica - 61 (0.08 %)
- Kežmarok - 61 (0.36 %)
- Nitrianske Pravno (okr. Prievidza) - 60 (1.88 %)
Obce s najvyšším percentuálnym zastúpením Nemcov
údaje z roku 2011[3]:
- Krahule (okr. Žiar nad Hronom) - 62 (31.47 %)
- Chmeľnica (okr. Stará Ľubovňa) - 184 (19.45 %)
- Kunešov (okr. Žiar nad Hronom) - 35 (14.00 %)
- Vyšný Medzev (okr. Košice - okolie) - 57 (10.65 %)
- Turček (okr. Turčianske Teplice) - 58 (8.77 %)
- Medzev (okr. Košice - okolie) - 354 (8.31 %)
- Kremnické Bane (okr. Žiar nad Hronom) - 16 (6.08 %)
- Malinová (okr. Prievidza) - 51 (5.78 %)
- Mníšek nad Hnilcom (okr. Gelnica) - 97 (5.75 %)
- Smolnícka Huta (okr. Gelnica) - 22 (4.72 %)
Jazykové zloženie Nemcov na Slovensku
Rok 2011[3] | ||
---|---|---|
Materinský jazyk | Počet Nemcov | v % |
slovenský | 1327 | 28,29 |
maďarský | 97 | 2,07 |
rómsky | 0 | 0,00 |
rusínsky | 5 | 0,11 |
ukrajinský | 4 | 0,09 |
český | 165 | 3,52 |
nemecký | 2914 | 62,13 |
poľský | 4 | 0,09 |
chorvátsky | 1 | 0,02 |
srbský | 0 | 0,00 |
posunková reč | 0 | 0,00 |
ostatné | 23 | 0,49 |
nezistený | 150 | 3,20 |
spolu | 4690 | 100,00 |
Nemecký materinský jazyk
Rok 2011[3] | ||
---|---|---|
Národnosť | Nemecký materinský jazyk | v % |
slovenská | 1586 | 30,58 |
maďarská | 75 | 1,45 |
rómska | 4 | 0,08 |
rusínska | 1 | 0,02 |
ukrajinská | 2 | 0,04 |
česká | 47 | 0,91 |
nemecká | 2914 | 56,19 |
poľská | 75 | 1,45 |
chorvátska | 76 | 1,47 |
srbská | 5 | 0,10 |
ostatní | 292 | 5,63 |
nezistená | 109 | 2,10 |
spolu | 5186 | 100,00 |
Náboženské zloženie Nemcov na Slovensku
Rok 2011 | ||
---|---|---|
Náboženstvo | Počet Nemcov | v % |
nezistené | 233 | 4,97 |
Rímskokatolícka cirkev | 2603 | 55,50 |
Evanjelická cirkev augsburského vyznania | 668 | 14,24 |
Gréckokatolícka cirkev | 24 | 0,51 |
Evanjelická cirkev metodistického vyznania | 26 | 0,55 |
bez vyznania | 984 | 20,98 |
ostatné | 152 | 3,25 |
Pôvod
Pojem Karpatskí Nemci zaviedol historik Reimund Friedrich Kaindl, ktorý sa venoval problematike dejín Nemcov v Uhorsku. Pomerne presne vymedzuje toto obyvateľstvo od iných nemeckých enkláv v Uhorsku, najmä v Sedmohradsku. Po vzniku Česko-Slovenska sa pomenovanie zaužívalo aj u nás, pretože odlišovalo karpatských Nemcov od sudetských Nemcov v Česku.
Nemci sa dostali do Uhorska najmä v procese kolonizácie vyľudneného územia po mongolskom vpáde do Uhorska v rokoch 1241 – 1242. Nemecká kolonizácia priniesla do Uhorska vznik miest na základe Magdeburského mestského práva a Nemci patrili k mešťanom prakticky všetkých miest. V 16. storočí prišla do Uhorska ďalšia vlna nemeckej kolonizácie – habáni.
Na území dnešného Slovenska osídlili Nemci tri hlavné cieľové oblasti:
- Bratislava a okolie
- Stredné Slovensko (Hauerland, oblasť Hornej Nitry s okolím)
- Spiš
Malokarpatskí Nemci
Nemecké obyvateľstvo rakúskeho pôvodu (Kleinkarpatendeutsche, slovensky Handrbulci, z nemeckého Holzhäcker = drevorubači) žijúce v Malých Karpatoch, od Bratislavy po Smolenice. Išlo o obce Rača (Ratzersdorf), Devín (Theben), Svätý Jur (Sankt Georgen), Myslenice / Grinava (Grünau), Pezinok (Bösing), Modra (Modern) a Limbach. Pred druhou svetovou vojnou tvorili väčšinu už len v Limbachu.[4]
Vývoj percentuálneho zastúpenia Malokarpatských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|
Devín | Theben | 71,24% | 63,31% | 37,42% | 0,65% | 0,34% |
Rača (zast. Račištorf) | Ratzersdorf | 25,29% | 19,04% | 13,74% | 0,25% | 0,20% |
Limbach | Limbach | 86,46% | 95,27% | 96,52% | 0,00% | 0,26% |
Pezinok | Bösing | 40,56% | 32,40% | 21,80% | 0,07% | 0,10% |
Myslenice / Grinava (dnes Pezinok) | Grünau | 40,56% | 42,94% | 45,32% | ||
Svätý Jur | Sankt Georgen | 40,26% | 26,49% | 24,80% | 0,22% | 0,22% |
Žitnoostrovskí Nemci
Nemecky hovoriace obyvateľstvo Žitného ostrova (Schüttinseldeutsche, Heanzen). Potomkovia burgenlandských Rakúšanov (tzv. Hienzen, Hüenzen). Po druhej svetovej vojne bola väčšina úplne vysídlená. Zvyšok sa stiahol najmä do Bratislavy. Obývali obce Petržalka (Engerau), Prievoz (Oberufer), Most pri Bratislave (Bruck), Rovinka (Waltersdorf), Nová Lipnica (Tartschendorf), Nové Košariská (Mischdorf) a Jánošiková (Schildern).[4]
Pôvodne nemecké osídlenie mali aj obce Vrakuňa (Fragendorf), Podunajské Biskupice (Bischdorf), kde sa nemecké obyvateľstvo pomaďarčilo a poslovenčilo ešte v priebehu 17.storočia, obec Kvetoslavov (Austern - slovenský starší názov Úzor / maďarsky Úszor), ktorá sa ešte v roku 1773[5] uvádzala ako nemecká obec; a mesto Šamorín, kde sa v roku 1796[6] a 1851[7], popri majoritnom maďarskom obyvateľstve uvádzala významná nemecká menšina, avšak pri prvom uhorskom sčítaní obyvateľstva v roku 1880, nepresiahol počet nemecky hovoriacich viac ako 10%[2].
Vývoj percentuálneho zastúpenia Žitnostrovských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|
Petržalka | Engerau | 84,62% | 67,76% | 22,40% | 0,19% | 0,19% |
Prievoz (dnes Ružinov) | Oberufer | 87,48% | 77,48% | 42,36% | 0,41% | 0,34% |
Most pri Bratislave | Bruck | 59,61% | 86,82% | 91,30% | 0,47% | 0,19% |
Rovinka (zast. Čela) | Waltersdorf | 6,70% | 76,15% | 72,25% | 0,74% | 0,71% |
Nová Lipnica (dnes Dunajská Lužná) | Tarschendorf | 79,35% | 74,91% | 69,63% | 0,77% | 0,58% |
Nové Košariská (dnes Dunajská Lužná) | Mischdorf | 78,24% | 68,39% | 65,74% | ||
Jánošíková (dnes Dunajská Lužná) | Schildern | 79,64% | 53,97% | 55,22% |
Stredoslovenskí Nemci
Karpato-nemecké obyvateľstvo (Hauerländer, Krickerhauer alebo slovensky aj Handrbulci), ktoré pôvodne tvorilo značnú časť obyvateľstva stredoslovenských banských miest vzniklo tzv. saskou kolonizáciou (Sachsenzug) v priebehu 12-13. storočia. Dnes jeho zvyšky obývajú územie okresov Prievidza, Žiar nad Hronom, Turčianske Teplice, Žarnovica a Martin. Delia sa na dve skupiny: kremnický jazykový ostrov - tzv. Hauerland a pravniansky jazykový ostrov. [4]
Hauerlandskí Nemci
Jedná sa o nemecké obyvateľstvo tzv. územia Hauerlandu, nemeckých obcí s koncovkou -hau, čo znamená, že boli založené vyklčovaním lesov. Išlo o obce Horná Štubňa (Oberstuben), Horný a Dolný Turček (Ober a Niederturz), Sklené (Glaserhau), Kremnické Bane (Johannesberg), Kunešov (Kuneschhau), Krahule (Blaufuß), Lúčky (Honneshau), Dolná Ves (Schwabendorf), Kopernica (Deutschlitta), Jánova Lehota (Drechslerhau), Handlová (Krickerhau), Píla (Paulisch), Veľké Pole (Hochwies) a Kremnica (Kremnitz).
Vývoj percentuálneho zastúpenia Hauerlandských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Handlová | Krickerhau | 89,99% | 87,01% | 51,23% | 0,75% | 0,48% | 0,26% |
Horná Štubňa | Oberstuben | 93,92% | 78,09% | 86,06% | 5,51% | 5,11% | 2,62% |
Jánova Lehota | Drechslerhau | 94,18% | 97,77% | 96,59% | 2,00% | 2,35% | 1,41% |
Kopernica | Deutschlitta | 96,84% | 98,19% | 96,60% | 6,01% | 5,13% | 2,83% |
Krahule | Blaufuß | n/a | 97,88% | 99,31% | 2,08% | 24,31% | 31,47% |
Kremnica | Kremnitz | 72,26% | 33,11% | 13,27% | 1,19% | 0,80% | |
Kremnické Bane | Johannesberg | n/a | 88,69% | 90,75% | 10,40% | 6,08% | |
Lúčky | Honneshau | n/a | 99,00% | 97,06% | 1,93 % | 0,91 % | |
Kunešov | Kuneschhau | n/a | 98,07% | 97,06% | 26,82% | 18,44% | 14,00% |
Píla | Paulisch | 91,76% | 91,60% | 92,47% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
Sklené | Glaserhau | 94,54% | 96,05% | 87,52% | 3,70% | 3,31% | 1,30% |
Turček | Oberturz | 95,52% | 89,40% | 56,74% | 14,74% | 12,99% | 8,77% |
Dolný Turček (dnes Turček) | Niederturz | 89,43% | 92,94% | 73,27% | |||
Veľké Pole | Hochwies | 97,74% | 96,42% | 97,10% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
Pravnianski Nemci
Patrilo sem nemecké obyvateľstvo hornonitrianskych obcí Nová Lehota (Neuhau), Nitrianske Pravno (Deutsch Proben), Solka (Bettelsdorf), Chvojnica (Fundstollen), Malinová (Zeche), Tužina (Schmiedshau), Vyšehradné (Beneschhau/ Meisel), Kľačno (Gaidel) a na území Turca sa jednalo o obce Hadviga (Hedwig), Brieštie (Bries) a Vrícko (Münnichwies - v ktorom sa hovorilo sliezskym dialektom). [4]
Pôvodne nemecké osídlenie mali aj mestá Prievidza (Priewitz), Bojnice (Weinitz) a obce Rudno (Rauden), Koš (Andreasdorf), ktorých nemecké obyvateľstvo sa poslovenčilo, a už od roku 1773 sa spomínajú ako čisto slovenské sídla, a obec Jasenovo (Käserhau), ktorá sa v roku 1773[5] spomína ako nemecká obec, no od roku 1796[6] už je zaznamenaná ako sídlo so slovenským obyvateľstvom.
Vývoj percentuálneho zastúpenia Pravnianskych Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Brieštie | Bries | 94,44% | 99,72% | 71,71% | 17,89% | 14,71% | 3,42% |
Hadviga (dnes Brieštie) | Hedwig | 97,21% | 98,93% | 98,49% | |||
Chvojnica | Fundstollen | 95,26% | 98,17% | 96,67% | 2,19% | 0,90% | 0,40% |
Kľačno (zast. Gajdeľ) | Gaidel | 94,79% | 94,98% | 96,51% | 5,53% | 5,58% | 4,35% |
Malinová (zast. Cech) | Zeche | 94,45% | 94,81% | 93,55% | 13,99% | 9,11% | 5,78% |
Nitrianske Pravno (zast. Nemecké Pravno) | Deutsch Proben | 91,28% | 83,09% | 67,38% | 4,59% | 3,00% | 1,88% |
Vyšehradné (dnes Nitrianske Pravno) | Beneschhau/Meisel | 92,40% | 97,67% | 99,56% | |||
Solka (dnes Nitrianske Pravno) | Bettelsdorf | 85,16% | 89,58% | 93,83% | |||
Tužina | Schmiedshau | 92,35% | 95,91% | 96,29% | 7,11% | 5,35% | 3,69% |
Vrícko | Münnichwies | 92,77% | 98,34% | 93,05% | 2,13% | 0,50% | 0,00% |
Nová Lehota (dnes Handlová) | Neuhau | 72,39% | 97,20% | 95,12% | 0,75% | 0,48% | 0,26% |
Spišskí Nemci
Hornospišskí Nemci
Hornospišskí Nemci žili vo všetkých obciach a mestách Horného Spiša. Dnes sú to už len malé počty v mestách Kežmarok (Käsmarkt), Levoča (Leutschau), Poprad (Deutschendorf), Spišská Nová Ves (Iglau), dedinách Veľká Lomnica (Groß-Lomnitz), Veľký Slavkov (Groß-Schlagendorf), Matejovce (Matzdorf), Stráže (Michelsdorf), Spišská Sobota (Georgenberg), Spišské Podhradie (Kirchdrauf), Vrbov (Menhardsdorf), Ľubica (Leibitz) a iné. Svoj jazyk nazývali hornozemským (Oberländisch) na rozdiel od dolnozemského (Niederländisch), ktorým hovorili Podolínski Nemci. [4]
Vývoj percentuálneho zastúpenia Hornospišských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 |
---|---|---|---|---|---|---|
Bušovce | Bauschendorf | 85,85% | 81,63% | 52,97% | 0,32% | 0,32% |
Nižnie Šváby (dnes Červený Kláštor) | Unterschwaben | 53,09% | 26,67% | 28,15% | 0,00% | 0,00% |
Holumnica | Hollumtz | 86,41% | 82,24% | 71,21% | 3,31% | 1,29% |
Huncovce | Hunsdorf | 84,94% | 69,41% | 51,12% | 0,22% | 0,22% |
Kežmarok | Käsmark | 72,00% | 51,32% | 35,65% | 0,24% | 0,43% |
Lomnička | Kleinlomnitz | 90,91% | 90,16% | 83,96% | 0,00% | 0,00% |
Ľubica | Leibitz | 71,43% | 40,80% | 29,33% | 0,00% | 0,05% |
Majerka (dnes Ihľany) | Meierhőfen | 81,62% | 75,27% | 0,00% | 0,00% | |
Vyšnie Šváby (dnes Majere) | Oberschwaben | 55,83% | 47,37% | 44,71% | 0,00% | 0,00% |
Mlynica (zast. Milbach) | Mühlenbach | 94,75% | 62,71% | 64,40% | 0,00% | 0,28% |
Nová Lesná | Neu Walddorf | 92,73% | 86,06% | 35,81% | 0,00% | 0,00% |
Podhorany (zast. Maldur) | Mältern | 93,18% | 93,65% | 89,73% | 0,34% | 0,07% |
Rakúsy | Roks | 82,85% | 59,15% | 45,54% | 0,07% | 0,00% |
Spišská Belá | Zipser Bela | 72,77% | 43,09% | 34,39% | 0,20% | 0,26% |
Strážky nad Popradom (dnes Spišská Belá) | Nehre | 78,95% | 53,97% | 60,34% | ||
Spišská Nová Ves | Iglau | 29,90% | 16,97% | 11,27% | 0,15% | 0,19% |
Stará Lesná | Alt Walddorf | 94,54% | 91,17% | 89,06% | 0,12% | 0,00% |
Stráne pod Tatrami (zast. Folvarky) | Forherg | 89,46% | 75,23% | 73,80% | 0,00% | 0,26% |
Toporec | Topporz | 62,00% | 51,59% | 40,23% | 0,00% | 0,00% |
Tvarožná | Durlsdorf | 78,83% | 50,86% | 30,13% | 0,00% | 0,00% |
Veľká Lomnica | Groß Lomnitz | 87,93% | 72,21% | 66,46% | 0,10% | 0,14% |
Veľký Slavkov | Groß Schlagendorf | 91,82% | 79,29% | 54,56% | 0,58% | 0,00% |
Vrbov | Menhardsdorf | 93,28% | 56,16% | 45,22% | 0,61% | 0,67% |
Výborná | Bierbrunn | 76,77% | 77,36% | 71,19% | 0,00% | 0,00% |
Žakovce | Eisdorf | 94,90% | 95,97% | 97,03% | 0,00% | 0,00% |
Dvorce (dnes Javorina) | Bürgerhof | 41,05% | 27,17% | 28,97% | n/a | n/a |
Ruskinovce (dnes Javorina) | Rißdorf | 87,46% | 70,07% | 67,76% | ||
Stráže pod Tatrami (dnes Poprad) | Miehelsdorf | 67,22% | 34,22% | 26,02% | 0,21% | 0,21% |
Poprad | Deutschendorf | 63,73% | 35,83% | 26,11% | ||
Matejovce (dnes Poprad) | Matzdorf | 81,08% | 63,89% | 64,78% | ||
Spišská Sobota (dnes Poprad) | Georgenberg | 65,37% | 32,65% | 27,97% | ||
Veľká (dnes Poprad) | Felka | 75,62% | 38,59% | 20,36% |
Dolnospišskí Nemci "Mantáci"
Dolnospišskí Nemci (nem. Gründler, Mantaken) sú potomkovia baníkov z povodia rieky Bodva, Hnilec a Smolník. Dnes ich posledné zvyšky žijú v okrese Gelnica, v obciach Gelnica (Göllnitz), Nálepkovo (Wagendrüßel), Švedlár (Schwedler), Smolník (Schmöllnitz), Smolnícka Huta (Schmöllnitzhütte), Stará Voda (Altwaßer), Mníšek nad Hnilcom (Einsiedel) a v okrese Košice-okolie v obciach Medzev, Vyšný Medzev (Unter a Obermetzenseifen) a Štóse (Stoß). Nemci (tzv. Buliner) žili aj v meste Dobšiná, ktorá je súčasťou okresu Rožňava. [4]
Pôvod a význam pojmov Manták, mantácky (nem. Mantake, mantakisch) sa nedajú jednoznačne preukázať. Avšak značne pravdepodobnou sa zdá byť hypotéza spôsobu tvorby názvu etnika, ako to je napr. v prípade Lemkov. Po príchode prvých osadníkov z územia Nemecka sa títo nevedeli dorozumieť s pôvodným slovenským a maďarským obyvateľstvom. Pri ich vzájomnom kontakte, napr. trhy, sa mohol jeden druhého v svojom nárečí dopytovať spôsobom podobným ako napr. "Boos maant a?" (Was meint er?), čiže "Čo má na mysli? Čo chce?". Alebo z otázky obdobného charakteru v maďarčine - "Mi mondtak?" po slovensky "Čo povedali?".[8] V rámci tejto frázy foneticky najvýraznejšie vyznie časť "maant a" alebo "mondtak", a tak po malej úprave dostaneme výraz Manták. Túto hypotézu podporuje aj fakt, že k danému označeniu sa hlásia iba spišskí Nemci, v nárečí ktorých sa táto otázka, aj z frazeologickej stránky jej skladby, rovnako vyslovuje aj v súčasnosti.
Vývoj percentuálneho zastúpenia Dolnospišských Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Gelnica | Göllnitz | 71,33% | 54,66% | 46,97% | 0,41% | 0,81% | 0,39% |
Nálepkovo (zast. Vondrišel) | Wagendrüßel | 75,73% | 59,02% | 51,47% | 0,53% | 0,50% | 0,36% |
Švedlár | Schwedler | 87,00% | 83,64% | 86,89% | 4,18% | 3,47% | 2,50% |
Smolník | Schmöllnitz | 85,44% | 68,87% | 69,60% | 2,20% | 2,39% | 2,13% |
Smolnícka Huta | Schmöllnitzhütte | 92,02% | 80,24% | 82,23% | 6,72% | 8,07% | 4,72% |
Stará Voda | Altwaßer | 33,56% | 58,33% | 24,12% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
Mníšek nad Hnilcom | Einsiedel | 88,14% | 90,53% | 91,24% | 10,67% | 7,69% | 5,75% |
Medzev | Untermetzenseifen | 86,31% | 72,16% | 77,72% | 17,26% | 13,55% | 8,31% |
Vyšný Medzev | Obermetzenseifen | 88,30% | 33,14% | 39,51% | 12,67% | 10,65% | |
Štós | Stoß | 91,82% | 14,33% | 60,15% | 9,18% | 8,76% | 4,06% |
Rudňany (zast. Koterbachy) | Kotterbach | 10,31% | 9,21% | 10,63% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
Dobšiná | Dobschau | 66,18% | 33,57% | 27,58% | 0,31% | 0,33% | 0,14% |
Podolínski Nemci
Nemecké obyvateľstvo obývajúce mesto Stará Ľubovňa (Alt-Lublau), Podolínec (Pudlein) a obce Hniezdne (Kniesen) a Chmeľnica (Hopgarten – v ktorej sa dodnes rozšírene hovorí sliezskym dialektom nemčiny[4] - v roku 2011 tento dialekt používalo v domácnosti 279 osôb, čo predstavuje tamer 30 % obyvateľov obce.[3]).
Pôvodne nemecké osídlenie bolo aj v obciach Nižné, Vyšné Ružbachy (Unter a Ober-Rauschenbach) a Jakubany (Jakobsau) v ktorých sa nemecké obyvateľstvo poslovenčilo a porusínštilo, a v obciach Forbasy (Forbs) a Jarabina (Girm), ktoré boli ešte v roku 1851 uvádzané ako nemecko-slovenská a rusínsko-nemecká obec[7].
Vývoj percentuálneho zastúpenia Podolínskych Nemcov (v minulosti/súčasnosti tvorili viac ako 10%):[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Hniezdne | Kniesen | 79,85% | 68,15% | 49,56% | 1,33% | 1,29% | 0,82% |
Chmeľnica | Hopgarten | 90,00% | 87,29% | 82,19%; | 9,66% | 11,71% | 19,45% |
Podolínec | Pudlein | 60,07% | 45,31% | 26,77% | 0,17% | 0,03% | 0,12% |
Stará Ľubovňa | Altlublau | 11,75% | 12,83% | 3,03% | 0,04% | 0,07% | 0,09% |
Sládkovičovskí Nemci
Nemeckí roľníci a remeselníci, ktorí sa v Sládkovičove, staršie pomenovanie Diosek / Dióseg usadili v časti obce, neskôr po nich nazvanej Nemecký Diosek (od roku 1927 premenovaný na Malý Diosek) na poverenie cisára Jozefa II. V roku 1943 bol Veľký a Malý Diosek spojený. Počas druhej svetovej vojny bolo mesto poznačené deportáciami početnej židovskej komunity a po vojne odsunom nemeckého obyvateľstva do Rakúska a Nemecka a maďarského obyvateľstva do pohraničia Česka a do Maďarska. Nemecká komunita tu takmer úplne vymizla.
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Nemecký / Malý Diosek | Deutsch / Klein-Nußdorf | 79,24% | 35,03% | 31,12% | 0,02% | 0,05% | 0,02% |
Maďarský / Veľký Diosek | Ungarisch / Groß-Nußdorf | 6,31% | 2,44% | 4,63% |
Čermianski Nemci
Jedná sa a malú skupinu Dolných Nemcov, ktorí sa v rokoch 1857-1859 usadili v obci Čermany (Tscherman) a Veľké Ripňany (Großrippen). Išlo o sedliakov z vestfálskych dedín Ankum, Addrup, Eie, Kettemkamp, Nortrup, Rütenbrock, Suttrup a z oldenburských dedín Damme, Neukirchen, Steinfeld, Holdorf, Dinklage a Borringshausen. V súčasnosti sú silno asimilovaní. Odhadom ich môže byť asi 250 - Čermany - 150 (38,1 %), Veľké Ripňany - 50 (2,4 %), inde 50. Jazyk je používaný iba staršou generáciou.[4]
Vývoj percentuálneho zastúpenia Čermianskych Nemcov:[2]
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Čermany | Tscherman | 55,01% | 38,87% | 32,03% | 1,24% | 2,79% | 1,31% |
Veľké Ripňany | Großrippen | 20,12% | 7,73% | 4,53% | 0,00% | 0,00% | 0,39% |
Michalockí Nemci
V rokoch 1899-1944 boli v obci Michalok a z časti aj v obci Merník, ktoré sa nachádzajú neďaleko Vranova nad Topľou, usadení nemeckí roľníci z východnej Haliče, hovoriaci nemeckým nárečím pochádzajúcim pôvodne z okolia českého Chebu a Tachova. Muži prevažne pracovali ako baníci na ortuť v Merníku alebo ako kvalifikovaní tesári. Počas prvej Československej republiky, bola väčšina týchto Nemcov bez československého občianstva a boli teda pri súpisoch obyvateľstva v roku 1921 a 1930 považovaní za cudzincov.
Slovenský názov | Nemecký názov | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|
Michalok | - | 30,65% | 4,31% Nemci + 46,54% cudzinci = 50,85% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
Merník | - | 11,60% | 3,55% Nemci + 13,32% cudzinci =16,87% | 0,00% | 0,00% | 0,00% |
Dcérske nemecké sídla
V dôsledku neúrodnej horskej pôdy a biedy sa mnoho Nemcov vysťahovalo do zámoria, pracovali ako sezónni robotníci v cudzine, Čechách a na Morave alebo si zakúpili majetky v južnejších úrodnejších oblastiach Slovenska. Z Kopernice a Jánovej Lehoty sa vysťahovalo dvadsať rodín do obce Jasová v okrese Nové Zámky; viaceré rodiny z Veľkého Poľa a Píly si zakúpili majetky v obci Demandice, Sazdice (okres Levice) a pri Vrábloch; v obci Veľké Bedzany, ktoré sa od 70. rokov stali súčasťou Topoľčian sa zas usadili nemecké rodiny z Handlovej.
Slovenský názov | Nemecký názov | 1880 | 1910 | 1930 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Jasová | - | 4,77% | 0,17% | 3,26% | 0,08% | 0,08% | 0,08% |
Demandice | Demenditz | 0,79% | 0,14% | 6,27% | 0,58% | 0,29% | 0,10% |
Veľké Bedzany | Ober-Bulgyin | 0,87% | 0,27% | 16,84% | n/a |
Slávni Karpatskí Nemci
- Johann Brokoff (* 1652, Spišská Sobota) – sochár[9]
- Ján Andrej Segner (* 1704, Prešporok) – fyzik, prírodovedec[9]
- Maximilián Hell (* 1720, Banská Štiavnica) – astronóm, fyzik[9]
- Johann Wolfgang Kempelen (* 1734, Prešporok) – vynálezca[9]
- Johann Nepomuk Hummel (* 1778, Prešporok) – klavirista, hudobný skladateľ[9]
- Jozef Maximilián Petzval (* 1807, Spišská Belá) – fyzik[9]
- Philipp Eduard Anton von Lenard (* 1862, Prešporok) – fyzik[9]
- Hans Broos (* 1921, Veľká Lomnica) – architekt[10]
- Rudolf Schuster (* 1934, Medzev) – politik[9]
Literatúra
- Kaindl, R. F.: Geschichte der Deutschen in den Karpatenländern, 3 zväzky, 1907–11
Referencie
- Štatistický úrad Slovenskej republiky
- www.statistics.sk Štatistický úrad Slovenskej republiky
- MRUŠKOVIČ, Viliam. Európa jazykov a národov na prahu tretieho tisícročia. Martin : Matica slovenská, 2008. 517 s. ISBN 978-80-7090-858-7. S. 56.
- Lexicon universorum Regni Hungariae locorum populosorum, 1773. http://mtdaportal.extra.hu/ADATBANK/Lexicon_lcorum.PDF
- VÁLYI, András. Magyarországnak leirása. Budín, 1796.
- FÉNEYES, Elek. Magyarország geographiai szótára. Pest, 1851.
- Richter-Kovarik, K. Kultúra mantáckej minority v období socializmu. In Slovenský národopis, , roč. 51, 2003, č. 3, s. 321-341
- FURMANÍK, Martin. Karpatskí Nemci v prúde času. Historická revue, január 2021, roč. 32., čís. I., s. 16-21. ISSN 1335-6550.
- Týchto 34 nových slovenských filmov by sme mohli vidieť už v roku 2021 [online]. kinema.sk, [cit. 2021-02-02]. Dostupné online.
Externé odkazy
- Karpatskonemecký spolok na Slovensku
- Die Karpatendeutschen
- Gabzdilová, Soňa: Nemecká komunita v živote slovenskej spoločnosti 1938–1945
- mantáci. In: Tradičná ľudová kultúra Slovenska slovom a obrazom: elektronická encyklopédia
- Nemecká menšina predstaví svoju kultúru a zvyky
- Piesňová tradícia Nemcov v Medzeve