Olomoucký kraj
Olomoucký kraj je vyšší územně samosprávný celek, jehož území je tvořeno pěti okresy v západní části někdejšího Severomoravského kraje a okresem Prostějov v severní části územního Jihomoravského kraje. Geograficky zahrnuje sever a severozápad Moravy a západ Českého Slezska. Na východě sousedí s Moravskoslezským krajem, na jihovýchodě se Zlínským krajem, na jihozápadě s Jihomoravským krajem a na západě s Pardubickým krajem, na severu pak hraničí s polskými vojvodstvími Dolnoslezským a Opolským. Žije zde přibližně 631 tisíc[2] obyvatel. Sídlem kraje je Olomouc.
Olomoucký kraj | |
---|---|
![]() Hrad Šternberk | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Území | |
Sídlo kraje | Olomouc |
Region soudržnosti | Střední Morava |
Historická země | Morava Slezsko |
NUTS 3 | CZ071 |
ISO 3166-2 | CZ-71 |
RZ | M |
Zeměpisné souřadnice | 49°43′ s. š., 17°6′ v. d. |
Vznik | 1. ledna 2000 |
Základní informace | |
Rozloha | 5 271,54 km² (2020)[1] |
Počet obyvatel | 630 522 (2021)[2] |
Hustota zalidnění | 119,6 obyv./km² |
Nejvyšší bod | Praděd (1 491 m n. m.) |
Počet okresů | 5 |
Počet ORP | 13 |
Počet POÚ | 21 |
Počet obcí | 401 z toho 31 měst a 12 městysů |
Počet voj. újezdů | 1 |
Kontakt | |
Adresa krajského úřadu | Jeremenkova 1191/40a 779 00 Olomouc [email protected] |
Hejtman | Josef Suchánek (STAN) |
Oficiální web: www | |
![]() | |
Další údaje | |
Kód kraje | 124 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Přírodní podmínky
![](../I/Praded_letecky_pohled_01.jpg.webp)
Průměrná nadmořská výška více méně klesá od severu k jihu. O nejvyšší moravské pohoří Hrubý Jeseník (Praděd, 1 491 m) se Olomoucký kraj dělí se sousedním Moravskoslezským krajem; po hřebeni Jeseníků také vede historická zemská hranice mezi Moravou a Slezskem, na jejímž styku s dnešním územím Polska (Kladského výběžku) poblíž hory Smrk, 5 km severozápadně od Ramzové, se nachází i nejsevernější bod Moravy. Západ a jihozápad kraje pokrývají výběžky Českomoravské vrchoviny, na východní hranici se zvedají Oderské vrchy. Jihovýchodní část kraje vyplňují úrodné nížiny a města na Hané.
Od severu k jihu krajem protéká řeka Morava, do jejíhož povodí patří většina území kraje. Morava se na rakousko-slovenské hranici vlévá do Dunaje, který její vody odvádí do Černého moře. Okrajové části kraje na severu (za hradbou Jeseníků) a severovýchodě odvodňuje řeka Odra do Baltského moře.
V Olomouckém kraji leží nejhlubší propast v Česku, Hranická propast (−404 m). Celková potvrzená hloubka suché i mokré části je 473,5 m, což ji činí nejhlubší zatopenou propastí na světě. Geologové dnes odhadují, že by mohla dosahovat hloubky i přes několika kilometrů, čemuž nasvědčuje teplota a chemické složení vody v jezírku. RNDr. Jiří Pogoda uvádí, že v neděli dne 13. dubna 1980 při sólovém ponoru spustil sondu speciální konstrukce (kluzák) ze Zubatice do celkové hloubky vody 260 metrů, aniž by dosáhl dna. Jeho údaje o měření potvrdil v září 2016 ovládaný robot, když dosáhl rekordní hloubky 404 m.
Zajímavé přírodní oblasti jsou Litovelské Pomoraví, přírodní park Sovinecko a Velký Kosíř. Oderské vrchy a Nízký Jeseník jsou plné hustých lesů a meandrujících potoků.
Administrativní členění
![](../I/Olomoucky_kraj-mapka.jpg.webp)
Na území kraje se nacházejí dva euroregiony:
- Glacensis
- Praděd
Území kraje je vymezeno územím pěti okresů:
Začátkem roku 2003 zanikly okresní úřady a samosprávné kraje se od té doby pro účely státní správy dělí na správní obvody obcí s rozšířenou působností, ty dále na správní obvody obcí s pověřeným obecním úřadem. Kromě bývalých okresních měst vykonávají rozšířenou působnost státní správy na území kraje ještě tyto obce:
V kraji je 399 obcí, z toho 13 obcí s rozšířenou působností. Status města má 31 obcí. Sídelním městem hejtmana a hlavní městem kraje, kde je proto umístěn i jeho krajský úřad, je statutární město Olomouc.
Počet okresů: | 5 |
Počet správních obvodů obcí s rozšířenou působností: | 13 |
Počet správních obvodů obcí s pověřeným obecním úřadem: | 20 |
Počet obcí: | 399 |
Z toho měst: | 31 |
Počet vojenských újezdů: | 1 |
Historie
Kraj byl zřízen spolu s dalšími samosprávnými kraji na základě článku 99 a následujících Ústavy České republiky, ústavního zákona č. 347/1997 Sb., o vytvoření vyšších územních samosprávných celků, který stanoví názvy krajů a jejich vymezení výčtem okresů (území okresů definuje vyhláška ministerstva vnitra č. 564/2002 Sb.) a pro vyšší územní samosprávné celky stanoví označení „kraje“. Kraje definitivně vznikly 1. ledna 2000, samosprávné kompetence získaly na základě zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), dne 12. listopadu 2000, kdy proběhly první volby do jejich nově zřízených zastupitelstev. Toto krajské členění je obdobné krajům z let 1948–1960, zřízených zákonem č. 280/1948 Sb.
Zákonem č. 387/2004 Sb. byly k 1. lednu 2005 přesunuty do Olomouckého kraje tři obce (Huzová, Moravský Beroun, Norberčany) z Moravskoslezského kraje.
Olomouc v minulosti soupeřila s Brnem o vedoucí postavení na Moravě. Už za Přemyslovců byla Morava rozdělena na tři úděly: Olomoucký, Brněnský a Znojemský. Později se Brno stalo sídlem moravských zemských stavů, ale i potom se stavy scházely střídavě v Olomouci a Brně. Reformou z roku 1948 pak s účinností od 1. ledna 1949 zaniklo členění na země a vznikl Olomoucký kraj, který byl výrazně větší než moderní Olomoucký kraj. 1. července 1960 pak byl tento kraj na základě další reformy rozdělen mezi kraj Severomoravský, Jihomoravský a Východočeský, které jako jednotky územního členění státu existují dosud. Další reformou roku 2000 vznikl na částech území krajů Jihomoravského a Severomoravského kraje samosprávný Olomoucký kraj, opět zahrnující jak část historického území Moravy, tak i Slezska (téměř celý okres Jeseník, okolo 13 % území kraje)
Olomouc je také sídlem arcibiskupství katolické i pravoslavné církve, spravujícího zhruba celou Moravu a České Slezsko.
Seznam hejtmanů
- Jan Březina (2000–2004)
- Ivan Kosatík (2004–2008)
- Martin Tesařík (2008–2012)
- Jiří Rozbořil (2012–2016)
- Oto Košta (2016–2017)
- Ladislav Okleštěk (2017–2020)
- Josef Suchánek (od 2020)
Statistické údaje
Statistické údaje k 1. 1. 2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Okres | Rozloha[3] | Počet obyvatel[4] | Hustota zalidnění | Počet obcí |
Jeseník | 719 | 37 968 | 53 obyv./km² | 24 |
Olomouc | 1 620 | 235 472 | 145 obyv./km² | 96 |
Prostějov | 770 | 108 646 | 141 obyv./km² | 97 |
Přerov | 845 | 129 512 | 153 obyv./km² | 104 |
Šumperk | 1 313 | 120 417 | 92 obyv./km² | 77 |
Turistické zajímavosti
- Faunapark
- Zoologická zahrada Olomouc
- Hrad Šternberk
- Hrad Bouzov
- Hrad Helfštýn
- Zámek Úsov
- Tovačovský zámek
- Zámek Jánský Vrch
- Priessnitzovy léčebné lázně Jeseník
- Zbrašovské aragonitové jeskyně
- Jeskyně Na Pomezí
- Javoříčské jeskyně
- Hranická propast
- přírodní rezervace Rejvíz
- Hrubý a Nízký Jeseník
- Muzeum papíru – ruční papírna ve Velkých Losinách
- Zámek Velké Losiny
- Hanácký skanzen Příkazy
- Muzeum výroby Olomouckých tvarůžků
- Vlastivědné muzeum v Olomouci
- Flora Olomouc
- Acrobat Park ve Štítech
- Arcibiskupský palác v Olomouci
- Muzeum umění Olomouc
- Katedrála svatého Václava
- Kašny v Olomouci
- Vlastivědné muzeum Jesenicka
- Vlastivědné muzeum v Šumperku
- Muzeum Komenského na zámku v Přerově
- Muzeum a galerie v Prostějově
- Muzeum Litovel
- Expozice času Šternberk
- Vědecká knihovna v Olomouci
- Muzeum silnic ve Vikýřovicích
- Dětské muzeum Javorník
- Svatý Kopeček
- Zámek Plumlov
- Zámek Náměšť na Hané
- Zámek Čechy pod Kosířem
Doprava
Ze západu na východ krajem prochází český „hlavní železniční tah“ z Prahy přes Pardubice, Zábřeh, Olomouc, Přerov, Hranice a dále na Ostravsko a na Slovensko či do Polska, jižně na Brno a Vídeň. Dálniční tah spojuje Olomouc s Brnem na jihu, pokračuje na severovýchod do Ostravy, východním směrem je započaté napojení na dálnici D1 přes Přerov do Zlína, a severozápadně na Hradec Králové. Záložní letiště se smíšeným provozem se nachází 4,5 km od Přerova a byla zde 23. vrtulníková základna Dr. Edvarda Beneše Armády České republiky. Další veřejná letiště se nacházejí v Olomouci (Letiště Olomouc) a Prostějově (Letiště Prostějov).
V Olomouci se nachází také jedna z nejstarších tramvajových sítí. V kraji funguje Integrovaný dopravní systém Olomouckého kraje (IDSOK).
Věda a vzdělání
Vysoké školy
V Olomouci sídlí Univerzita Palackého, která byla založena již v roce 1573 a tím se řadí po Karlově univerzitě jako druhá nejstarší univerzita na českém území. V současnosti má okolo 20 tisíc studentů a osm fakult. Univerzita Palackého není však jedinou vysokou školou se sídlem v Olomouci. Byla zde založena rovněž Moravská vysoká škola Olomouc sídlící v budově Regionálního centra Olomouc. Na této škole je jedna fakulta se třemi obory. Dále pak nově vzniklá neuniverzitní Vysoká škola logistiky se sídlem v Přerově realizující magisterské studium.
Vyšší odborné školy v Olomouci
- Vyšší odborná škola zdravotnická Emanuela Pöttinga
- Vyšší odborná škola a Střední průmyslová škola elektrotechnická
- Caritas – Vyšší odborná škola sociální Olomouc
- Vyšší odborná škola sociální a teologická – DORKAS
Hospodářství
Nejvíce obyvatel pracuje v průmyslu (zpracovatelsko-strojírenský, kovodělný, elektrické a optické přístroje). Plochy zemědělské půdy jsou rozsáhlé, přesto se zaměstnanost v zemědělství neustále snižuje. Avšak je to vhodné prostředí pro brigádníky. Celý kraj je atypický. U hranic s Polskem je nížina, pak Jeseníky a na jihu opět nížinatý povrch doplněný typickými bohatými hanáckými městy a obcemi protkanými železniční sítí, i vznikající hustou sítí dálnic.
Průmyslové podniky
- Moravské železárny Olomouc
- Hanácké železárny
- Sigma Group Lutín
- Mora Moravia Olomouc
- Meopta - optika, s.r.o.
- Cement Hranice
- Tondach Hranice
- Precheza Přerov
- Solné Mlýny Olomouc
- A.W. s.r.o (Olomoucké tvarůžky)
- Nestlé Česko (závod ZORA)
- OLMA a.s.
- Adriana Litovel
- PANAV, a.s., Senice na Hané
- GEMO Olomouc
- Timken v Olomouci
- Hella Mohelnice
- Siemens Mohelnice
- RESTA s. r. o.
- SULKO s. r. o. Zábřeh
- EXCALIBUR ARMY spol. s r.o. (opravy, modernizace a výroba vojenské techniky)
- Honeywell Aerospace Olomouc (výroba leteckých motorových dílců)
- PSP Engineering a.s. (Přerovské Strojírny)
- PSP Speciální strojírna a.s. (Přerovské Strojírny)
- PSP Slévárna a. s. (Přerovské strojírny)
- PSP Pohony a.s. (Přerovské strojírny)
Mezinárodní spolupráce
Region Jižní Dánsko, Dánsko
Opolské vojvodství, Polsko
Autonomní oblast Vojvodina, Srbsko
Provincie Reggio Emilia, Itálie
Župa Baranya, Maďarsko
Kostromská oblast, Rusko
Landkreis Würzburg, Bavorsko, Německo
Green River Area Development District, Kentucky, USA
Odkazy
Reference
- Dostupné online.
- Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích - k 1.1.2021. Praha. 30. dubna 2021. Dostupné online. [cit. 2021-04-30]
- Rozloha území, počet obyvatel, hustota obyvatelstva a počet obcí podle krajů a okresů k 1. 1. 2013 [online]. Praha: Český statistický úřad [cit. 2015-05-02]. Dostupné online.
- Počet obyvatel v regionech soudržnosti, krajích a okresech České republiky k 1. 1. 2020 [online]. Český statistický úřad, 2020-04-30 [cit. 2020-05-04]. Dostupné online.
Související články
- Zastupitelstvo Olomouckého kraje
- Seznam hejtmanů Olomouckého kraje
- Krajský úřad Olomouckého kraje
- Morava
- Slezsko
- Země Moravskoslezská
- Olomoucký kraj (1948–1960)
- Jihomoravský kraj (1960–2020)
- Severomoravský kraj
- Mikroregiony v Olomouckém kraji
- Seznam hradů v Olomouckém kraji
- Seznam rozhleden v Olomouckém kraji
- Seznam zámků v Olomouckém kraji
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Olomoucký kraj na Wikimedia Commons
Kategorie Olomoucký kraj ve Wikizprávách
- Krajský úřad
- Český statistický úřad o kraji
- Portál veřejné správy
- Fotogalerie, památky a další informace o Olomouckém kraji
- Turistický portál Olomouckého kraje