Čierna nad Tisou
Čierna nad Tisou (maď. Tiszacsernyő) je mesto na Slovensku v Košickom kraji v okrese Trebišov.
Čierna nad Tisou | |||
maď. Tiszacsernyő | |||
mesto | |||
![]() Námestie pionierov | |||
|
|||
Štát | ![]() | ||
---|---|---|---|
Kraj | Košický kraj | ||
Okres | Trebišov | ||
Región | Zemplín | ||
Nadmorská výška | 102 m n. m. | ||
Súradnice | 48°25′00″S 22°05′47″V | ||
Rozloha | 9,37 km² (937 ha) [1] | ||
Obyvateľstvo | 3 619 (31. 12. 2019) [2] | ||
Hustota | 386,23 obyv./km² | ||
Prvá pís. zmienka | 1828 | ||
Primátor | Marta Vozáriková[3] (MOST-HÍD) | ||
PSČ | 076 43 | ||
ŠÚJ | 528293 | ||
EČV | TV | ||
Tel. predvoľba | +421-56 | ||
Adresa mestského úradu |
Mesto Čierna nad Tisou Námestie pionierov 151/1 076 43 Čierna nad Tisou | ||
E-mailová adresa | [email protected] | ||
Telefón | 056 / 6872201 | ||
![]() Poloha mesta na Slovensku ![]() Poloha mesta na Slovensku
| |||
![]() Poloha mesta v rámci Košického kraja ![]() Poloha mesta v rámci Košického kraja
| |||
Wikimedia Commons: Čierna nad Tisou | |||
Webová stránka: ciernanadtisou.sk | |||
Freemap.sk: mapa | |||
Mapový portál GKU: katastrálna mapa | |||
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka:
| |||
Demonym: Čierňan i Tisianskočierňan[4] | |||
![](../I/%C4%8Cierna_nad_Tisou_s%C3%ADdlisko_lak%C3%B3telep_07.jpg.webp)
![](../I/%C4%8Cierna_nad_Tisou_s%C3%ADdlisko_lak%C3%B3telep_02.jpg.webp)
![](../I/Roma_ghetto_%C4%8Cierna_nad_Tisou_03.jpg.webp)
Polohopis
Mesto leží v juhovýchodnom cípe Slovenska na trojmedzí Ukrajiny, Maďarska a Slovenska a na rozhraní spádových území obcí Čierna, Malé Trakany, Veľké Trakany, Biel a Boťany. Obec a neskôr mesto boli budované v súlade s potrebami Česko-Slovenska a Sovietskeho zväzu na zabezpečenie železničnej výmeny tovarov spojenej s ich prekládkou (dôvodom je rozdielny rozchod koľají, používaný na východe Európy a v strednej a západnej Európe), a to pomerne v krátkej dobe.
Ulice
V Čiernej nad Tisou sa nachádza 16 ulíc: Dukelských hrdinov, Jarná, Jesenná, Jesenského, Jilemnického, Hlavná, Letná, Obrancov mieru, Radová, SNP, Školská, Trakanská, Zimná, Záhradná, Železničná, 1. mája a jedno námestie – Námestie pionierov[5].
Symboly mesta
Podľa Heraldického registra[6] má mesto tieto symboly prijaté 21. októbra 1982. Erb predstavuje spojenie zamestnaneckého motívu (koleso rušňa) a hovoriaceho symbolu (čierna farba štítu odvodená od názvu mesta)
Erb
V čiernom štíte koleso rušňa vpravo dolu s protizávažím, všetko strieborné
Vlajka
Vlajka mesta pozostáva z dvoch pozdĺžnych pruhov – bielo-čierneho a čierno-bieleho. V hornom pruhu v žrďovej časti je biely a v dolnom pruhu čierny štvorec. Vlajka má pomer strán 2 : 3 a je ukončená dvoma cípmi (t. j. jedným zástrihom), siahajúcimi do tretiny jej listu.
Dejiny
Mesto bolo založené v roku 1946 na základe vládneho uznesenia na zabezpečenie výmeny tovarov medzi ZSSR a Československom vybudovaním železničného prekladiska. Na výstavbu sa vyčlenilo územie, ktoré patrilo do katastrálneho územia obce Čierna. Z hľadiska histórie ide o pomerne mladú usadlosť, vybudovanú pre potreby zamestnancov pracujúcich na založenej železnici. Zo začiatku boli vybudované tri drevené stavby, ktoré plnili funkciu ubytovne, obchodu a kultúrnej miestnosti (aj kino).
V prvej etape výstavby bola vybudovaná časť Rodinné domky a dva činžové domy. Súčasne boli postavené drevené stavby – železničná stanica a hospodárska budova železníc. Časom sa oblasť železničného prekladiska rozširovala, čo so sebou prinieslo potrebu budovania ďalších bytov, ako aj budovanie infraštruktúry – školy, škôlky, obchodov, služieb a tiež budovy pre kultúru, ktorá splnila aj historickú úlohu v roku 1968 (rokovanie medzi najvyššími predstaviteľmi ZSSR a ČSSR).
Ako mladá obec od začiatku výstavby disponovala ústredným kúrením, ktoré zabezpečovali dva parné rušne. V druhej etape výstavby boli postavené nová základná škola s vyučovacím jazykom slovenským, budova obecného úradu, ako aj ďalšie obytné bloky a Hotel Úsvit; zo strany železníc to boli nová budova železničnej stanice, rušňového depa, závodu Železničné staviteľstvo a traťová dištancia.
Tretia etapa priniesla so sebou okrem výstavby ďalších obchodných zariadení a obytných blokov aj výstavbu jediného závodu na tomto území – Výrobného závodu AŽD (Automatizácia železničnej dopravy). V 80. rokoch bola výstavba mesta postupne zastavená.
História prekladiska
Prekladisko bolo v počiatku budované ako jednosmerné prekladisko tovaru zo Sovietskeho zväzu a Ďalekého východu do celej Európy. Významnú úlohu zohralo v roku 1947 pri prekládke obilia v dôsledku veľkého sucha. Jeho význam so zvyšujúcim sa objemom prekladaného tovaru postupne rástol. Zo začiatku prevládala prekládka ropy do rafinérie Slovnaft, neskôr rástol objem strojov a zariadení a tiež objem umelých hnojív, nechýbali ani stavebné, potravinárske či iné špeciálne obchodné komodity. Význam prekladiska rástol až do roku 1989, keď vzhľadom na politické zmeny nastal útlm prepravných aktivít.
Obyvateľstvo
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Čiernej nad Tisou 4 645 obyvateľov, z toho bolo 2 792 maďarskej, 1 554 slovenskej, 244 rómskej, 15 českej, 11 ukrajinskej a 6 rusínskej národnosti.
Významné udalosti
29. júla – 1. augusta 1968 – V Čiernej nad Tisou sa stretli delegácie Komunistickej strany Československa a Komunistickej strany Sovietskeho zväzu pod vedením Alexandra Dubčeka a Leonida I. Brežneva.
Hospodárstvo a infraštruktúra
Dominantným faktorom ekonomického života v meste je železničné prekladisko. Útlm v jeho činnosti po roku 1989 znamenal aj útlm v miestnej ekonomike.
Doprava
![](../I/Slovak-Ukrainian_state_border_between_%C4%8Cierna_nad_Tisou_and_Chop_04.jpg.webp)
Slovensko-ukrajinský železničný colný hraničný priechod Čierna nad Tisou – Čop. Do konca 40-tych rokov Čiernu a ukrajinskú Šalamúnovú spájala cesta II. triedy č. 533. Po pripojení Šalamúnovej k ZSSR sovietska pohraničná stráž rozbúrala 100 m cesty č. 533 pri hraničnom stĺpe č. 359 a zatarasila cestu ostnatými drôtmi, takže momentálne neexistuje žiadne cestné spojenie medzi Čiernou nad Tisou a Šalamúnovou. Slovenská a ukrajinská vláda rokujú o rekonštrukcii bývalej cesty č. 533 a otvorení hraničného priechodu.[7]
Dôležité firmy
- ZSSK Cargo, ZSSK, ŽSR
- Colný úrad
- Stredisko výroby AŽD
Školstvo
- Základná škola s vyučovacím jazykom slovenským, Školská ul. 160/3
- Základná škola s vyučovacím jazykom maďarským, Zimná 8
- Základná umelecká škola, Školská ul. 168
- Spojená škola s organizačnými zložkami SOUŽ a OA, Železničná 127
Referencie
- Registre obnovenej evidencie pozemkov [online]. Bratislava : ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
- Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne) [online]. Bratislava : Štatistický úrad SR, rev. 2020-03-12, [cit. 2020-03-15]. Dostupné online.
- Voľby do orgánov samosprávy obcí 2018 : Zoznam zvolených starostov [online]. Bratislava : Štatistický úrad SR, 2018-11-13. Dostupné online.
- JÚĽŠ. Tisianskočierňan v slovníkoch JÚĽŠ [online]. Bratislava : Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra SAV. Dostupné online.
- Mapa Čiernej nad Tisou na mapy.sk [online]. Mapa Slovakia Plus, [cit. 2010-12-28]. Dostupné online.
- Heraldický register SR I. – str. 46–47
- Na Ukrajinu má pribudnúť nový hraničný priechod