Závod míru
Závod míru (slovensky Preteky mieru, rusky Велогонка Мира, polsky Wyścig Pokoju, německy Friedensfahrt, francouzsky Course de la Paix) byl největší amatérský cyklistický závod po 2. světové válce ve východní Evropě.[1] Konal se od roku 1948, zprvu na území Polska a Československa, od 50. let se přidalo také východní Německo a v 80. letech i Sovětský svaz. Poslední ročník 2006 byl závodem kategorie 2.HC UCI. Od roku 2007 byl závod z finančních důvodů ukončen.
![](../I/Bundesarchiv_Bild_183-30382-0001%252C_VIII._Friedensfahrt%252C_Fahrerfeld.jpg.webp)
![](../I/Friedensfahrt_2006.jpg.webp)
Historie
Probíhal vždy v květnu od roku 1948, nejdříve na trase Varšava – Praha a Praha – Varšava. Byl organizován státními deníky-orgány komunistických stran: Trybuna Ludu (Polsko, dříve Głos Ludu) a Rudé právo (Československo) a také cyklistickými svazy Polska a Československa. Od roku 1952 se stal spoluorganizátorem německý deník-orgán SED Neues Deutschland a cyklistický svaz NDR. Od té doby vedla trasa závodu mezi městy Varšava, Berlín a Praha (každoročně začínal v jednom z nich). V letech 1985–1986 byl spoluorganizátorem také sovětský deník Pravda a cyklistický svaz SSSR (roku 1985 se jely etapy v Moskvě a 1986 v Kyjevě, přičemž v Kyjevě byli cyklisté přinuceni startovat, přestože jen o několik dní dříve došlo k černobylské havárii, a všichni účastníci i diváci byli zasaženi radioaktivním spadem).
Pro ročník 1989 se plánovala nová trať Paříž–Moskva, která měla připomenout dvousté výročí Velké francouzské revoluce. Pořadatelé počítali s účastí profesionálních jezdců i financováním závodu sponzorskými firmami. Mezinárodní cyklistická unie však návrh zamítla.[2]
Od roku 1993 byl závod organizován pouze v Česku, přičemž část etap vedla v Polsku a Německu. V roce 2004 trasa závodu poprvé vedla přes území Belgie. V roce 2005 se závod z důvodu finančního krachu nekonal. V roce 2006 trasa závodu poprvé vedla přes území Rakouska – start byl 13. května v Linci, cíl – 20. května v Hannoveru. Od roku 2007 byl z finančních důvodů ukončen.
Individuální výsledky
Rok | Trasa | Délka | Etapy | Vítěz |
---|---|---|---|---|
1948 | Varšava – Praha | 1104 km | 7 | ![]() |
1948 | Praha – Varšava | 842 km | 5 | ![]() |
1949 | Praha – Varšava | 1259 km | 8 | ![]() |
1950 | Varšava – Praha | 1539 km | 9 | ![]() |
1951 | Praha – Varšava | 1544 km | 9 | ![]() |
1952 | Varšava – Berlín – Praha | 2135 km | 12 | ![]() |
1953 | Bratislava – Berlín – Varšava | 2231 km | 12 | ![]() |
1954 | Varšava – Berlín – Praha | 2051 km | 13 | ![]() |
1955 | Praha – Berlín – Varšava | 2214 km | 13 | ![]() |
1956 | Varšava – Berlín – Praha | 2212 km | 12 | ![]() |
1957 | Praha – Berlín – Varšava | 2220 km | 12 | ![]() |
1958 | Varšava – Berlín – Praha | 2210 km | 12 | ![]() |
1959 | Berlín – Praha – Varšava | 2057 km | 13 | ![]() |
1960 | Praha – Varšava – Berlín | 2290 km | 13 | ![]() |
1961 | Varšava – Berlín – Praha | 2435 km | 13 | ![]() |
1962 | Berlín – Praha – Varšava | 2407 km | 14 | ![]() |
1963 | Praha – Varšava – Berlín | 2568 km | 15 | ![]() |
1964 | Varšava – Berlín – Praha | 2246 km | 14 | ![]() |
1965 | Berlín – Praha – Varšava | 2318 km | 15 | ![]() |
1966 | Praha – Varšava – Berlín | 2340 km | 15 | ![]() |
1967 | Varšava – Berlín – Praha | 2307 km | 16 | ![]() |
1968 | Berlín – Praha – Varšava | 2352 km | 14 | ![]() |
1969 | Varšava – Berlín | 2036 km | 15 | ![]() |
1970 | Praha – Varšava – Berlín | 1976 km | 15 | ![]() |
1971 | Varšava – Berlín – Praha | 1895 km | 14 | ![]() |
1972 | Berlín – Praha – Varšava | 2025 km | 14 | ![]() |
1973 | Praha – Varšava – Berlín | 2076 km | P, 16, E | ![]() |
1974 | Varšava – Berlín – Praha | 1806 km | 14 | ![]() |
1975 | Berlín – Praha – Varšava | 1915 km | P, 13 | ![]() |
1976 | Praha – Varšava – Berlín | 1974 km | P, 14 | ![]() |
1977 | Varšava – Berlín – Praha | 1648 km | 13 | ![]() |
1978 | Berlín – Praha – Varšava | 1796 km | P, 12 | ![]() |
1979 | Praha – Varšava – Berlín | 1942 km | P, 14 | ![]() |
1980 | Varšava – Berlín – Praha | 2095 km | P, 14 | ![]() |
1981 | Berlín – Praha – Varšava | 1887 km | P, 14 | ![]() |
1982 | Praha – Varšava – Berlín | 1941 km | P, 12 | ![]() |
1983 | Varšava – Berlín – Praha | 1899 km | P, 12 | ![]() |
1984 | Berlín – Praha – Varšava | 1689 km | P, 11 | ![]() |
1985 | Praha – Moskva – Varšava – Berlín | 1712 km | P, 12 | ![]() |
1986 | Kyjev – Varšava – Berlín – Praha | 2138 km | P, 15 | ![]() |
1987 | Berlín – Praha – Varšava | 1987 km | P, 14 | ![]() |
1988 | Bratislava – Katowice – Berlín | 2008 km | P, 13 | ![]() |
1989 | Varšava – Berlín – Praha | 1927 km | 12 | ![]() |
1990 | Berlín – Slušovice – Bílsko-Bělá | 1595 km | P, 11 | ![]() |
1991 | Praha – Varšava | 1261 km | P, 9 | ![]() |
1992 | Berlín – Karpacz – Mladá Boleslav | 1348 km | P, 9 | ![]() |
1993 | Tábor – Nový Bor | 1342 km | P, 9 | ![]() |
1994 | Tábor – Trutnov | 1354 km | P, 9 | ![]() |
1995 | České Budějovice – Oberwiesenthal – Brno | 1379 km | P, 10 | ![]() |
1996 | Brno – Żywiec – Lipsko | 1703 km | P, 10 | ![]() |
1997 | Postupim – Żywiec – Brno | 1629 km | P, 10 | ![]() |
1998 | Poznaň – Karlovy Vary – Erfurt | 1591 km | 10 | ![]() |
1999 | Znojmo – Polkowice – Magdeburg | 1613 km | 10 | ![]() |
2000 | Hannover – Kudowa-Zdrój – Praha | 1608 km | 10 | ![]() |
2001 | Lodž – Pilzno – Postupim | 1611 km | 10 | ![]() |
2002 | České Budějovice – Saská Kamenice – Varšava | 1470 km | 10 | ![]() |
2003 | Olomouc – Valbřich – Erfurt | 1552 km | 9 | ![]() |
2004 | Brusel – Vratislav – Praha | 1580 km | 9 | ![]() |
2005 | nekonal se | |||
2006 | Linec – Hannover | 1297 km | 8 | ![]() |
Legenda:
- P = Prolog
- E = Epilog
Soutěž družstev
- 1948 – Polsko
- 1948 – Polsko
- 1949 – Francie
- 1950–51 – Československo
- 1952 – Velká Británie
- 1953 – NDR
- 1954–55 – Československo
- 1956 – SSSR
- 1957 – NDR
- 1958–59 – SSSR
- 1960 – NDR
- 1961–62 – SSSR
- 1963–64 – NDR
- 1965–66 – SSSR
- 1967–68 – Polsko
- 1969 – NDR
- 1970 – Polsko
- 1971–72 – SSSR
- 1973–74 – Polsko
- 1975–81 – SSSR
- 1982–83 – NDR
- 1984–86 – SSSR
- 1987 – NDR
- 1988 – SSSR
- 1989 – NDR
- 1990 – Československo
- 1991 – Polsko
- 1992 – Německo
- 1993 – Česko I
- 1994 – Česko
- 1995 – Polsko
- 1996–97 – Team Telekom
- 1998–99 – Mróz
- 2000 – Nuerberber
- 2001 – Team Telekom
- 2002 – Mróz
- 2003 – CCC-Polsat
- 2004 – T-Mobile Team
- 2006 – Unibet.com
Statistiky
Nejvíce vítězství
- Celkově
- 5 Steffen Wesemann
- 4 Ryszard Szurkowski, Uwe Ampler
- Soutěž spurtérů
- Soutěž vrchařů
- Soutěž družstev
- 20 SSSR
- 10 NDR
- 9 Polsko
- 5 Československo
- 3 Team Mroz
Vítězové podle zemí
- 12 NDR
- 10 SSSR
- 7 Polsko, Německo
- 5 Dánsko
- 4 Československo
- 3 Česko
- 2 Jugoslávie, Francie, Itálie
- 1 Velká Británie, Bulharsko, Nizozemí
Závod míru v kultuře
Povídka „Když ti to nejede“ z knihy Oty Pavla Plná bedna šampaňského popisuje závodníka Jana Veselého v 10. ročníku Závodu míru. Podle námětu Oty Pavla vznikl roku 1962 film Poslední etapa
Závod míru U23
Závod míru U23 jakožto etapový závod pro jezdce kategorie mužů do 23 let od roku 2013 na Jesenicku pořádá společnost TTV sport group. V letech 2013–2015 se jednalo o tříetapový podnik se zázemím v Lázních Jeseník (Priessnitzovy léčebné lázně) s tratěmi převážně na území Česka. V letech 2014 a 2015 přibyla etapa se startem v polských Głuchołazech. Závod byl v roce 2013 a 2014 zařazen v kategorii UCI 2.2U. Pro rok 2015 byl v kalendáři UCI zapsán pod názvem Závod Míru U23 / Course de la Paix U23 v kategorii UCI Nations' Cup, tedy nejvyšší mužské kategorii závodů Mezinárodní cyklistické unie, ve které startují převážně národní výběry.
Juniorská soutěž
Několikadenní etapový závod určený pro juniory se každoročně konal v severočeském městě Terezíně a jeho okolí pod názvem Závod míru mládeže. Tento závod se koná dodnes pod mírně pozměněným názvem Závod míru juniorů.
Odkazy
Reference
- Jak se v Česku rodila cyklistická legenda. Patnáct let od poslední Tour Východu. iDNES.cz [online]. 2021-06-24 [cit. 2021-06-24]. Dostupné online.
- SOSENKA, Ladislav: Zatím vše při starém. Rudé právo, 3. února 1989. Dostupné online
Literatura
- K. Małcużyński, Zygmund Weiss : Kronika wielkiego wyścigu, Ksiażka i wiedza, Warszawa, 1952.02. Adolf Klimanschewsky: Warschau-Berlin-Prag. Ein Erlebnisbericht von der Friedensfahrt 1952. Sportverlag, Berlin, 1953. (polsky)
- Brigitte Roszak/Klaus Kickbusch (Redaktion): Friedensfahrt. Sportverlag, Berlin, 1954. (německy)
- VII. Internationale Friedensfahrt. Volkskunstverlag Reichenbach, 1955. (německy)
- VIII. Wyscig Pokoju, Zavod Miru, Friedensfahrt. Verlag: Sport i Turystika, Warszawa 1955.
- Horst Schubert: Etappengefüster. Sportverlag, Berlin, 1956. (německy)
- Horst Schubert u.a.:Jedes Jahr im Mai. Sportverlag, Berlin, 1957. (německy)
- Herbert Kronfeld: Zwischen Start und Ziel. Sportverlag, Berlin, 1957. (německy)
- Egon Lemke: Giganten der Pedale. Verlag Junge Welt, Berlin, 1958. (německy)
- Autorenkollektiv: Friedensfahrt. Sportverlag, Berlin, 1962. (německy)
- Klaus Ullrich: Kluge Köpfe - schnelle Beine. Sportverlag, Berlin, 1963. (německy)
- Alles über alle Friedensfahrer. Verlag Neues Deutschland, Berlin, 1964. (německy)
- Täves Friedensfahrtlexikon. Verlag Neues Deutschland, Berlin, 1965. (německy)
- Klaus Ullrich (Hrsg.): Fahrt der Millionen. Sportverlag, Berlin, 1967. (německy)
- Trzdziesci lat Wyscigu Pokoju. Krajowa Agencja Wydawnicza, Warszawa, 1977. (polsky)
- Klaus Ullrich: Die große Fahrt. Sportverlag, Berlin, 1977. (německy)
- Günter Teske: Das gelbe Trikot. Verlag Neues Leben, Berlin, 1981. (německy)
- Klaus Ullrich: Jedes Mal im Mai, Sportverlag, Berlin, 1986, ISBN 3-328-00177-8. (německy)
- Ulf Harms: Der verschwundene Friedensfahrer. Militärverlag der DDR, Berlin, 1987, ISBN 3-327-00433-1. (německy)
- Gustav-Adolf Schur (Hrsg.): Friedensfahrt, Spotless-Verlag, Berlin, 1995, ISBN 3-928999-47-8. (německy)
- Tilo Köhler: Der Favorit fuhr Kowalit: Täve Schur und die Friedensfahrt. Gustav Kiepenheuer Verlag, 1997, ISBN 3-378-01015-0. (německy)
- Manfred Hönel/Olaf Ludwig: 100 Highlights Friedensfahrt. Sportverlag, Berlin, 1997, ISBN 3-328-00717-2. (německy)
- Maik Märtin: 50 Jahre Course de la Paix, Agentur Construct, Leipzig, 1998. (německy)
- Klaus Ullrich Huhn: Die Geschichte der Friedensfahrt. Spotless-Verlag, Berlin, 2001, ISBN 3-933544-52-1. (německy)
- Bogdan Tuszynski/ Daniel Marszalek: Wyscik Pokoju 1948-2001, Verlag FDK Warszawa, Warszawa, 2002, ISBN 83-86244-33-X (polsky)
- Andreas Ciesielski: Das Wunder von Warschau, Scheunen-Verlag, Kückenshagen, 2005, ISBN 3-934301-83-5 (německy)
- Alan Buttler/Klaus Huhn: Wie die Friedensfahrt "ausgegraben" wurde, NORA Verlagsgemeinschaft Dyck & Westerheide, Berlin, o.J., ISBN 978-3-86557-301-8 (německy)
- Rainer Sprehe: Alles Rower? Ein Wessi auf Friedensfahrt. Covadonga-Verlag, Bielefeld 2012, ISBN 978-3-936973-70-9 (německy)
- KAŠPAROVÁ, Karolína. Historie cyklistického Závodu míru od roku 1948 do roku 1967. , 2017 [cit. 2019-07-28]. Diplomová práce. Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, Přírodovědecká fakulta. Vedoucí práce doc. PaedDr. Jan Štumbauer, CSc.. Dostupné online.
- ČAPKOVÁ, Markéta. Historie cyklistického Závodu míru od roku 1968. , 2017 [cit. 2019-07-28]. Diplomová práce. Jihočeská univerzita v Českých Budějovicích, Pedagogická fakulta. Vedoucí práce doc. PaedDr. Jan Štumbauer, CSc.. Dostupné online.
Audio/Video:
- Kopfsteinpflaster und Asphalt. Radio-Feature des MDR. 1 CD. Pool Music und Media, 1998, 4260031180232.
- Hagen Boßdorf: Geschichte der Friedensfahrt. VHS-Video. 1997, ISBN 3-328-00770-9.
- Friedensfahrt Course de la Paix 1978, Dokumentation des WDR, Köln, 1978
- Damals in der DDR. 3 CDs, 2001, BMG 743218855023 (u. a. Friedensfahrt-Fanfare).
Související články
- Závod míru U23
- Závod míru mládeže respektive Závod míru juniorů
- Czech Cycling Tour
- Tour de Pologne
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Závod míru na Wikimedia Commons
- Historie (polsky)
- Neoficiální stránky (anglicky)
- Závod míru U23