Banská Bystrica
Banská Bystrica (maďarsky Besztercebánya, německy Neusohl, česky též Báňská Bystřice či Banská Bystřice) je krajské a okresní město na Slovensku ve Slovenském rudohoří na řece Hron, 165 km severovýchodně od Bratislavy, sídlo banskobystrické diecéze a Univerzity Mateja Bela. Žije zde přibližně 76 tisíc[1] obyvatel a bylo tak šestým největším slovenským městem.
Banská Bystrica | |
---|---|
![]() Banská Bystrica, náměstí SNP | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°44′8″ s. š., 19°8′45″ v. d. |
Nadmořská výška | 362 m n. m. |
Stát | ![]() |
Kraj | Banskobystrický |
Okres | Banská Bystrica |
Tradiční region | Pohronie |
Administrativní dělení | 15 místních částí |
![]() ![]() Banská Bystrica | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 103,4 km² |
Počet obyvatel | 76 018 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 735,4 obyv./km² |
Správa | |
Status | město |
Starosta | Ján Nosko (nezávislý) |
Oficiální web | www |
info | |
Adresa obecního úřadu | Mestský úrad ul. ČSA 26 974 01 Banská Bystrica 1 |
Telefonní předvolba | 048 |
PSČ | 974 01 – 974 11 |
Označení vozidel | BB |
NUTS | 508438 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
Středověk
![](../I/Besztercabanya3.jpg.webp)
![](../I/Namestie_SNP_2015.JPG.webp)
Poprvé byla Banská Bystrica zmíněna v roce 1255, když jí uherský král Béla IV. udělil právo na těžbu surovin. Těžilo se zde železo, stříbro a zlato. Tímto krokem chtěl nalákat hlavně řemeslníky ze Svaté říše římské. Do města tak koncem 13. století přišli Němci, tehdy se tu používal název Neusohl (Nový Zvolen). Bystrica právě díky přistěhovalým řemeslníkům vzkvétala. V roce 1494 zde vznikla společnost Ungarischer Handel (Uherský obchod), která se v nadcházejícím 16. století stala jednou z největších těžebních společností tehdejšího světa.
Osmanská expanze a novověká doba
S postupem osmanských vojsk se město v roce 1589 rozhodlo vybudovat městské hradby. Bystrica byla však jako centrum protestantství ve sporu jak s Maďary a Turky, tak i s Vatikánem. Roku 1620 zde byl zvolen protestantským uherským králem tehdejší princ Gabriel Betlen. Po vyčerpání zásob mědi se hospodářství přeorientovalo na zpracování dřeva a výrobu papíru. Rozvoj města nastal během průmyslové revoluce. Od roku 1776 je město sídlem banskobystrického biskupa.
20. století
Ke konci druhé světové války došlo 29. srpna 1944 ke Slovenskému národnímu povstání, jehož byla Banská Bystrica centrem. V letech 1960–1990 byla centrem Středoslovenského kraje.
Obyvatelstvo
Počet obyvatel krajského města má v posledním desetiletí klesající tendenci. V roce 2002 ve městě žilo 82 299 obyvatel, ke konci roku 2012 to bylo jen 78 068. I když se v roce 2012 narodilo více dětí než v předešlý rok, klesající trend pokračoval odstěhováním se 1 222 ve srovnání s přírůstkem 876 obyvatel.[2]
Z obyvatel bylo 94,74 % Slováků, 1,39 % Čechů, 0,54 % Romů, 0,54 % Maďarů, 0,06 % Němců a 0,05 Ukrajinců. 46,57 % se hlásilo k Římskokatolické církvi, 13,94 % k Evangelické církvi augsburského vyznání, 1,03 % k Řeckokatolické církvi a 0,24 % k Pravoslavné církvi. 30,17 % obyvatel je bez vyznání.
Pamětihodnosti
![](../I/Bansk%C3%A1_Bystrica_-_Barbak%C3%A1n_-_Mestsk%C3%BD_hrad_v_Banskej_Bystrici_005.jpg.webp)
- Městský hrad v centru Bystrice, místní dominanta s kostelem Nanebevzetí Panny Marie
- Katedrála svatého Františka Xaverského
- Kostel svatého Kříže
- Kostel svaté Alžběty
- Kostel svatého Jakuba
- Kaple svaté Barbory s oltářem od Mistra Pavla z Levoče
- Stará radnice (Prétorium)
- Mariánský sloup z roku 1719 na Náměstí SNP
- Domy z 15. a 16. století a biskupský palác z roku 1787 na Náměstí SNP
- Kaštel Radvanských ze 16. století v městské části Radvaň
- Tihániovský kaštel v městské části Kráľová
- Památník SNP z roku 1969
- Stredoslovenské múzeum
- Stredoslovenská galéria
- Kamenná vila, secesní stavba z roku 1920
- Národní dům z roku 1928, ve kterém sídlí Státní opera
- Kalvárie ze 17. století, 8 kaplí křížové cesty, kaple sv. Kříže a lipová alej
- Národní přírodní rezervace Príboj
Městské části
![](../I/SK-Bansk%C3%A1_Bystrica-Uhrturm.jpg.webp)
V roce 1949 se uskutečnila první výstavba domů a to pro obyvatele obce Kalište vypálené německými fašisty, poté začala výstavba více podlažních nájemních domů a paneláků. Je zde mnoho významných administrativních budov: krajský úřad nebo budova Úřadu průmyslového vlastnictví SR atd. Město má 16 městských části a to : Banská Bystrica (mestská časť),Iliaš,Jakub (Banská Bystrica),Kostiviarska, Kráľová, Kremnička, Majer (Banská Bystrica), Podlavice, Radvaň (Banská Bystrica), Rakytovce, Rudlová, Sásová, Senica (Banská Bystrica), Skubín, Šalková, Uľanka,Fončorda
Vzdělávání
- V roce 1992 byla v Bystrici zřízena Univerzita Mateja Bela. V městě působí také Akademie umění a Fakulta zdravotnictví Slovenské zdravotnické univerzity.
Doprava
Dopravní podnik města provozuje 22 autobusových a 8 trolejbusových linek. Banská Bystrica leží na železniční trati Zvolen–Vrútky. 11 km jižně od města je mezinárodní letiště Sliač.
Železniční
Banská Bystrica se nachází na křižovatce Železniční trati Zvolen–Vrútky, která je v úseku Zvolen – Banská Bystrica elektrifikována a Banská Bystrica – Červená Skala, která elektrifikována není. Všechny tři tratě jsou jednokoľajné. Železniční stanice Banská Bystrica se nachází v blízkosti autobusového nádraží. Železniční zastávka Banská Bystrica-město se nachází blíže k centru města. Město má přímé spojení rychlíky s Bratislavou.
Silniční
Banská Bystrica leží na křižovatce několika silničních tahů. Z jihu je napojena na R1 a I / 69 (směr Zvolen), z východu na I / 66 (směr Brezno) a ze severu na I / 59 (směr horský průchod Donovaly). Městem prochází několik cest druhé a třetí třídy. Od dubna 2009 byl ve výstavbě Severní obchvat města jako pokračování trasy R1. Jeho trasa vede z cesty I / 59 v městské části Karlovo, prochází mezi centrem města a městskou částí Sásová a napájí se na cestu I / 66 směrem na Brezno. Dálková doprava ve směrech Zvolen-Brezno a Ružomberok-Brezno se tak vyhýbá centru města. Obchvat má délku délku 5,672 km. Otevřen byl 27. července 2012.
Dále je plánováno pokračování R1 směrem na Slovenskou Ľupču a přes hřeben Nízkých Tater do Ružomberka.
Kultura
Sakrální památky
- Kostel Nanebevzetí Panny Marie Kostel prošel gotickou přestavbou v 14. a 15. století. Z období po roce 1470 pocházejí jižní kaple sv. Ondřeje a Těla Kristova a severní kaple sv. Barbory. Navzdory několika ničivým požárem se v interiéru zachovalo množství gotických detailů. Z dílny Mistra Pavla z Levoče pochází oltář sv. Barbory v kapli zasvěcené této světici z roku 1509. K dalším hodnotným prvkům patří gotická bronzová křtitelnice z roku 1475, dílo mistra Jodoka (Jošta) či socha Kristus na Olivové hoře. Kostel byl zbarokizován kolem roku 1761, kdy kostel zachvátil ničivý požár. Vznikla tak barokní výmalba kleneb od Antona Schmidta a hlavní oltář s obrazy Nanebevzetí Panny Marie a Svaté Trojice od J. L. Krackera z roku 1774.
- Kostel Nanebevzetí Panny Marie
- Interiér kostela
- Oltář od Mistra Pavla
- Gotická křtitelnice
- Kostel sv. Kříže, je jednolodní stavba na nepravidelném půdorysu bez věže z druhé poloviny 15. století. Kostel je součástí opevnění bystrického hradu, přímo propojen s Pisarskou baštou. Oba objekty vznikly současně. Kolem roku 1492 je původní kaplička rozšířena k objektu Matějova domu, se kterým je propojena emporou. Kostel prošel úpravami okolo roku 1561, kdy došlo ke zvýšení lodě do dnešní podoby. Během reformace byl kostel evangelický, po odebrání kostela převzali stavbu jezuité, kteří ji barokně upravili.
- Evangelický kostel, jednolodní empírová stavba na půdorysu řeckého kříže, bez věže, z let 1803–1807. Interiér je řešen jako centrální eliptický prostor se dvěma úrovněmi empor. Na oltáři se nachází obraz žehnajícího Krista. Na Hlavní fasádě dominuje rizalit ukončený trojúhelníkovým štítem s tympanonem. Na ose rizalitu je umístěn portikus nesený dvěma toskánskými sloupy. Nad ním se nachází termální okno. Fasády kostela jsou členěny lizénovými pásy.
- Kostel sv. Kříže
- Evangelický kostel
Ostatní památky
![](../I/Bansk%C3%A1_Bystrica_-_Barbak%C3%A1n_-_Mestsk%C3%BD_hrad_v_Banskej_Bystrici_006.jpg.webp)
Středověké centrum města bylo v roce 1955 prohlášeno za městskou památkovou rezervaci. Areál Městského hradu byl prohlášen za národní památku. Kromě samotného hradu se to týká Kostela Nanebevzetí Panny Marie, takzvaného farního. Matějův dům byl sídlem královského úředníka. V areálu se nachází také stará radnice, tzv. Pretórium.
Na Náměstí SNP se nachází Katedrála svatého Františka Xaverského i biskupský palác. Stejně je tu i zrekonstruovaná radnice, domy bohatých obyvatel města: Thurzův dům, Benického dům, nakloněná městská hodinová věž a další památky. Další historické památky se nacházejí mimo centra: Kaštel Radvanských, Bárczyovský zámeček, Tihániovský kaštel. Mezi modernější stavby patří Památník SNP. Toto dílo architekta Dušana Kuzma bylo dokončeno v roce 1969.
Divadlo
![](../I/Bansk%C3%A1_Bystrica_-_budova_%C5%A0t%C3%A1tnej_opery_-_30._3._2014.JPG.webp)
V Banské Bystrici působí několik divadel. Státní opera uvádí operní, muzikálové a baletní představení. Divadlo z Pasáže v Banské Bystrici jako jediné divadlo na Slovensku angažuje herce s mentálním postižením. Loutkové divadlo na rozcestí se zabývá jednak loutkovým uměním pro děti a dospělé ale i jinými formami divadla. Moderní taneční umění zastupuje Studio tance. Ve městě působí i několik uměleckých škol, které pořádají koncerty svých studentů a pedagogů. V Banské Bystrici se také koná mezinárodní bienále loutkářské tvorby. Ve dvoře Beniczké pasáže v centru města od roku 2011 sídlí kulturní centrum Zahrada, které poskytuje prostor pro prezentaci a tvorbu komunitního a současného umění všech žánrů. Přilehlý zahradní park slouží jako veřejná odpočinková zóna pro návštěvníky a obyvatele města.
Muzea a galerie
- Stredoslovenské múzeum – Thurzův dům (Nám. SNP 4)
- Památník SNP (Kapitulská ul. 23)
- Literárne a hudobné múzeum – (Lazovná ul. 9)
- Stredoslovenská galéria (Dolná ul. 8), její součástí je i stála expozice Dominika Skuteckého (Horná ul. 55)
- Poštové múzeum (Partizánska cesta 9)
Turismus
V roce 2016 město zaznamenalo 24% růst v počtu návštěvníků, počet přenocování se zvýšil o 27%. Tržby ubytovacích zařízení se zvýšily o 37% a zvýšila se i jejich kapacita. Město z daní na ubytování získalo přibližně 26 000 eur. K 30. červnu 2015 bylo v banskobystrickém okrese 124 ubytovacích zařízení, které využilo 39 552 návštěvníků.
Školství
Vysoké školy
V Banské Bystrici sídlí dvě veřejné vysoké školy, dvě soukromé vysoké školy a fakulta státní vysoké školy :
Střední školy
Na území města působí následovné střední školy :
Gymnázia
Církevní gymnázia
Střední odborné školy
- Konzervatórium Jána Levoslava Bellu
- Obchodná akadémia (Banská Bystrica)
- Spojená škola (Školská) – Stredná odborná škola automobilová, podnikania, elektrotechnická
- Spojená škola (Kremnička) – Stredná odborná škola stavebná, SPŠ stavebná
- Stredná priemyselná škola Jozefa Murgaša
- Stredná zdravotnícka škola (Banská Bystrica)
- Stredná odborná škola informačných technológií
- Stredná odborná škola Pod Bánošom
- Stredná odborná škola hotelových služieb a obchodu
Soukromné střední školy
- Súkromné gymnázium Orbis eruditionis
- Súkromná obchodná akadémia
Základní školy
Na území města působí následující základní školy :
Základní školy v zřizovatelské působnosti Města Banská Bystrica
- Základná škola Jána Bakossa
- Základná škola Ďumbierska 17
- Základná škola Jozefa Gregora Tajovského
- Základná škola Golianova
- Základná škola, Hronská 47
- Základná škola, Moskovská 2
- Základná škola Pieninská 27
- Základná škola Radvanská 1
- Základná škola Sitnianska 32
- Základná škola Spojová 14
- Základná škola SSV Skuteckého 8
- Základná škola, Trieda SNP 20
- Základná umelecká škola J. Cikkera
Soukromné základní školy
- Základná škola Fantázia, Magurská 16
- Základná škola Dráčik, Mládežnícka 51
- Základná škola U Filipa, Ružová 14
- Súkromná umelecká základná škola Róberta Tatára, Okružná 2
- Súkromná umelecká škola, Námestie Slobody 3
Církevní základní školy
Sport
- HC Banská Bystrica – 3x Mistr Slovenské Tipsport Extraligy
- FK Dukla Banská Bystrica – V současnosti hraje 3. slovenskou fotbalovou ligu
Osobnosti
Rodáci
- Deana Horváthová (* 1958), herečka
- Peter Karvaš (1920–1999), dramatik
- Ján Koleník (* 1979), herec
- Ján Langoš (1946–2006), politik
- Peter Pellegrini (* 1975), premiér
- Marek Slobodník (*1989), cestovatel, který objel svět na Pionýru a Jawě 250 s projektem Transtrabant
Ostatní osobnosti
- Matej Bel (1684–1749), studoval zde na gymnáziu a byla po něm pojmenována místní univerzita
- Ján Botto (1829–1891), básník, je zde pohřbený
- Jozef Decrett (1774–1841), lesník
- Jozef Božetech Klemens (1817– 1883), malíř, sochař, vynálezce, přírodovědec a fotograf, učil zde
- Karol Kuzmány (1806–1866), spisovatel, překladatel, novinář, teolog; působil v Bánské Bystrici a má zde pamětní desku
- Štefan Moyzes (1797–1842), pedagog a politik, banskobystrický biskup
- Martin Rázus (1888–1937), básník, prozaik, dramatik, publicista, politik, evangelický farář; pohřbený je v Banské Bystrici
- Terézia Vansová (1857–1942), spisovatelka
Partnerská města
Alba, Itálie
Ascoli Piceno, Itálie
Budva, Černá Hora
Dabas, Maďarsko
Durham, Spojené království
Halberstadt, Německo
Havířov, Česko
Herzlija, Izrael
Hradec Králové, Česko
Charleston, USA
Kovačica, Srbsko
Larisa, Řecko
Montana, Bulharsko
Radom, Polsko
Saint-Étienne, Francie
Tarnobrzeg, Polsko
Tula, Rusko
Vršac, Srbsko
Zadar, Chorvatsko
Odkazy
Reference
- Sčítání lidu, domů a bytů 2021 na Slovensku.
- http://bbonline.sk/pocet-obyvatelov-banskej-bystrice-stale-klesa/
Literatura
- FRICKÝ Alexander. Mestské pamiatkové rezervácie na Slovensku. Martin: Osveta, 1986.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Banská Bystrica na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Banská Bystrica ve Wikislovníku
Encyklopedické heslo Bystřice v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Stránky města
- Informace o městě
- Historie města