Tvrdošín
Tvrdošín (nem. Turdoschin, Thurdoschin, maď. Turdossin, hist. Ďurďošín) je okresné mesto na Slovensku ležiace v Žilinskom kraji.
![](../I/Disambig.svg.png.webp)
Tvrdošín | |||
mesto | |||
![]() Kostol Najsvätejšej Trojice | |||
Štát | ![]() | ||
---|---|---|---|
Kraj | Žilinský kraj | ||
Okres | Tvrdošín | ||
Región | Orava | ||
Vodné toky | Orava, Oravica | ||
Nadmorská výška | 592 m n. m. | ||
Súradnice | 49°20′13″S 19°33′01″V | ||
Rozloha | 56,55 km² (5 655 ha) [1] | ||
Obyvateľstvo | 9 201 (31. 12. 2019) [2] | ||
Hustota | 162,71 obyv./km² | ||
Prvá pís. zmienka | 1111 | ||
Primátor | Ivan Šaško[3] (SNS) | ||
PSČ | 027 44 | ||
ŠÚJ | 510114 | ||
EČV | TS | ||
Tel. predvoľba | +421-43 | ||
Adresa mestského úradu |
Mestský úrad Trojičné námestie 185 027 44 Tvrdošín | ||
E-mailová adresa | [email protected] | ||
Telefón | 043/530 90 11 | ||
Fax | 043/532 21 07 | ||
![]() Poloha mesta na Slovensku ![]() Poloha mesta na Slovensku
| |||
![]() Poloha mesta v rámci Žilinského kraja ![]() Poloha mesta v rámci Žilinského kraja
| |||
Wikimedia Commons: Tvrdošín | |||
Webová stránka: tvrdosin.sk | |||
Freemap.sk: mapa | |||
Mapový portál GKU: katastrálna mapa | |||
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka:
| |||
![](../I/Tvrdo%C5%A1%C3%ADn1.JPG.webp)
![](../I/Tvrdo%C5%A1%C3%ADn_-_kostol.jpg.webp)
Polohopis
Mesto leží na rozhraní Oravskej vrchoviny, Oravskej kotliny a Skorušinských vrchov, na sútoku Oravy a Oravice. Centrom mesta vedie železničná trať Kraľovany – Trstená a cesta I/59, ktorú tu križuje II/520. Námestovo je vzdialené 13 km severne, Trstená 5 km severovýchodne a Dolný Kubín 30 km juhozápadne.
Mestské časti
Územie mesta je zložené zo 4 mestských častí, ktoré zároveň majú vlastné katastrálne územia:
- Tvrdošín
- Medvedzie (stará časť a sídlisko; od r. 1967)
- Krásna Hôrka (od r. 1974)
- Oravice (pôvodne územie osady Bystrá, od r. 1659)
Vodné toky
Mesto leží priamo na sútoku riek Orava a Oravica. Na území mesta sa do Oravy postupne (v smere toku) vlievajú: Trní potok (sprava), Medvedský potok (sprava), Oravica (zľava, do nej zľava ústia Krivý potok a Hlísnik), Krátky potok, Hlboký potok a Martinov potok (všetky zľava).
Dejiny
Územie, na ktorom sa rozprestiera dnešný Tvrdošín, bolo osídlené už v praveku. Dokazujú nám to hromadné nálezy predmetov, objavené v 19. storočí v Medvedzí, Krásnej Hôrke a v susednej Nižnej. Výhodná poloha mesta na sútoku dvoch riek a zároveň na hranici Uhorska a Poľska vytvorila predpoklady na zriadenia colnej stanice. Presný dátum jej vzniku nevieme, bolo to však pravdepodobne za vlády Ondreja II. (1205 – 1235).
Do roku 1265 sa Tvrdošín uvádzal ako Toarsin, Doardi a Turz. Prvé dva názvy sú v Zoborskej listine z roku 1111 a tretí je v listine Belu III. z roku 1183. V 13. storočí mal Tvrdošín 100 – 200 obyvateľov. V polovici 14. storočia došlo k rozčleneniu rozsiahlych území patriacich Tvrdošínu. Vznikli osady Horný a Dolný Štefanov, Lavkovo a Zemianska Dedina. Jedným z najvýznamnejších medzníkov v dejinách Tvrdošína je rok 1369, keď mu kráľ Ľudovít vo sviatok Rozposlania apoštolov 15. júla udelil výsady kráľovského mesta. Tvrdošín získal výsadu voliť si richtára a 12-člennú radu, poriadať jarmoky, voliť farára, mať nemocnicu, nekonať poddanské práce a mešťania mali možnosť obchodovať aj so zahraničím. Boli oslobodení od mýta v celom Uhorsku. Nestálosť politických pomerov v 16. storočí spôsobila postupné upadanie colnej stanice. Medzi najťažšie obdobia v histórii Tvrdošína patrí 17. storočie, kedy protihabsburské povstania, pohyby vojsk a ich plienenie tu zanechalo spúšť.
V 18. storočí sa mestečko postupne pozviechalo; obyvateľstvo sa zaoberalo roľníctvom a dobytkárstvom, doplnkové zdroje im plynuli z píly, jarmokov, trhov, dvoch mlynov, z obchodu s chmeľom a z remesiel, no rozvíjalo sa pláteníctvo a postupne aj pltníctvo. Od roku 1777 bol Tvrdošín sídlom okresu a najmä od začiatku 20. storočia sa vyvíjali snahy o založenie priemyslu. V roku 1909 sa namiesto fabriky na výrobu súkna vytvorila továreň na gombičky. Výstavbu mesta nepriaznivo ovplyvnili úpravy verejnej správy v roku 1922, kedy bol zrušený okres Tvrdošín. V 30. rokoch 20. storočia tu mala sídlo rímskokatolícka a meštianska škola.
V roku 1965 Tvrdošín opäť získal štatút mesta. V roku 1967 sa zlúčil s Medvedzím a roku 1974 s Krásnou Hôrkou. V tomto období sa začala aj výstavba sídliska Medvedzie. V súčasnosti je v Tvrdošíne sústredený najmä potravinársky priemysel (poľnohospodárske družstvá), sú tu viaceré školy: dve základné, SPŠ – elektrotechnická, Obchodná akadémia, Gymnázium, ZUŠ a SOU – lesnícke. Mesto ponúka kultúrne vyžitie v rôznych spoločenských akciách, ktoré sa konajú na Trojičnom alebo Michalskom námestí, vo veľkej alebo malej spoločenskej sále a v kine Javor v Krásnej Hôrke. História, súčasné dianie a prekrásna príroda vytvárajú z mesta zaujímavú lokalitu pre turistiku a oddych.
Obyvateľstvo
Etnické zloženie obyvateľstva
- Slováci – 99,03 %
- Česi – 0,53 %
- Maďari – 0,02 %
- Rómovia – 0,01 %
- Rusíni – 0,02 %
a iní
Náboženské zloženie obyvateľstva
- rímski katolíci – 92,10 %
- bez vyznania – 4,84 %
- evanjelici a.v. – 1,18 %
- grécki katolíci – 0,16 %
- pravoslávni – 0,03 %
a iní
Kultúra a zaujímavosti
Pamiatky
V Tvrdošíne je rímskokatolícky drevený kostolík Všetkých svätých z prvej polovice 15. storočia, kostol Najsvätejšej Trojice, na Medvedzí sa nachádza ľudový dom.
Šport
V mestskej časti Oravice možnosť turistiky v Západných Tatrách, kúpalisko s termálnym prameňom, v zime výborné podmienky na lyžovanie. V Tvrdošíne je aj každý rok v zime otvorené klzisko a taktiež je k dispozícií aj tenisový kurt a futbalovy štadión v Krásnej Hôrke.
Pravidelné podujatia
- Folklórne Oravice (Júl na sviatok Sv. Anny), Michalský jarmok, festival dychoviek – FORDYCH
Osobnosti
- Štefan Šmálik
- Louis Szilárd (* 1860 – † 1955), otec jedného z najvýznamneších vedcov 20. storočia Lea Szilárda
- Ján Kršák (* 1844 – † 1919), spisovateľ pre deti a prekladateľ
- Jozef Tmák (* 1852 – † ?), botanik a pedagóg
- Albert Škarvan (* 1869 – † 1926), lekár, spisovateľ a prekladateľ
- Ignác Gessay (* 1874 – † 1928), slovenský novinár v amerických krajanských novinách
- Koloman Novacký (* 1897 – † 1969), včelár
- Ján Martin Novacký (* 1899 – † 1956), prírodovedec, botanik a entomológ
- Jozef Cieker (* 1907 – † 1969), diplomat
- Ľudovít Bakoš (* 1911 – † 1965), kultúrnoosvetový pracovník a katolícky kňaz
- Ľudovít Kukorelli (* 1914 – † 1944), dôstojník letectva, organizátor a veliteľ partizánskych jednotiek
- Mária Medvecká (* 1914 – † 1987), maliarka, predstaviteľka slovenského realistického impresionizmu
- Darina Laščiaková (* 1931), rozhlasová redaktorka, interpretka ľudových piesní
- Oľga Feldeková (* 1943), prozaička, novinárka, scenáristka a dramaturgička,
- Denisa Ferenčíková (* 1991), florbalistka, reprezentantka Slovenska
Partnerské mestá
Kościelisko, Poľsko Sucha Beskidzka, Poľsko Kobylnica, Poľsko Limanowa, Poľsko Rabka-Zdrój, Poľsko Malá Morávka, Česko Durbuy, Belgicko Orimattila, Fínsko Östhammar, Švédsko Uusikaupunki, Fínsko Valga, Estónsko Valka, Lotyšsko Weißenburg, Nemecko
Referencie
- Registre obnovenej evidencie pozemkov [online]. Bratislava : ÚGKK SR, [cit. 2011-12-31]. Dostupné online.
- Počet obyvateľov podľa pohlavia – obce (ročne) [online]. Bratislava : Štatistický úrad SR, rev. 2020-03-12, [cit. 2020-03-15]. Dostupné online.
- Voľby do orgánov samosprávy obcí 2018 : Zoznam zvolených starostov [online]. Bratislava : Štatistický úrad SR, 2018-11-13. Dostupné online.