Žofie Dorota Württemberská
Žofie Dorota Württemberská (25. října 1759, Štětín – 5. listopadu 1828, Pavlovsk) byla württemberská princezna, která se provdala za ruského cara Pavla I. a přijala jméno Marie Fjodorovna.
Marie Fjodorovna | |
---|---|
Ruská carevna | |
![]() Marie Fjodorovna na portrétu z roku 1799 jehož autorkou je Élisabeth Vigée Le Brun | |
Doba vlády | 1796 – 1801 |
Manžel | Pavel I. Petrovič |
Úplné jméno | Sofie Dorota Augusta Luisa Württemberská |
Narození | 25. října 1759 Štětín, Prusko |
Úmrtí | 5. listopadu 1828 (69 let) Pavlovsk, Ruské impérium |
Pohřbena | Katedrála sv. Petra a Pavla, Petrohrad |
Potomci | Alexandr I., Konstantin, Alexandra, Jelena, Marie, Kateřina, Anna, Mikuláš I., Michail Pavlovič |
Dynastie | Württemberkové |
Otec | Fridrich II. Evžen Württemberský |
Matka | Bedřiška Braniborsko-Schwedtská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Původ
Narodila se jako sedmé z dvanácti dětí vzešlých z manželství vévody Fridricha Evžena (1732 - 1797) s Bedřiškou Braniborsko-Schwedtskou (1736 - 1798). Jejími sourozenci byli:
- württemberský král Fridrich Vilém (1754 – 1816)
- Ludvík Fridrich (1756 – 1817)
- Evžen Fridrich (1758 – 1822)
- Vilém Fridrich (1761 – 1830)
- Bedřiška Alžběta (1765 – 1785)
- Alžběta Vilemína (1767 – 1790)
- Alexandr Fridrich (1771 – 1833)
- Jindřich Karel (1772 – 1838).
Život
![](../I/Mf_por_botton_1770.jpg.webp)
V dubnu 1776 se zasnoubila s pozdějším hesenským velkovévodou Ludvíkem I.. Brzy se ale na obzoru objevil vhodnější snoubenec – následník ruského trůnu cesarevič Pavel. Sňatek domluvili pruský král Fridrich Veliký a Pavlova matka carevna Kateřina Veliká a 23. července 1776 v Berlíně proběhly zásnuby. Sofie přijala pravoslaví a s novou vírou i nové jméno Marie Fjodorovna. Svatba se pak uskutečnila 7. října 1776 v Petrohradě. Z manželství vzešlo deset dětí:
Potomci
- Alexandr I. Pavlovič (1777 – 1825), ruský car ∞ 1793 bádenská princezna Jelizaveta Alexejevna
- Konstantin Pavlovič (1779 – 1831), ruský velkokníže
- ∞ 1796 Juliana Sasko-Kobursko-Saalfeldská
- ∞ 1820 Joana Grudzińska
- Alexandra Pavlovna (1783 – 1801) ∞ 1799 rakouský arcivévoda Josef Habsbursko-Lotrinský
- Jelena Pavlovna (1784 – 1803) ∞ 1799 princ Fridrich Ludvík Meklenbursko-Zvěřínský
- Marie Pavlovna (1786 – 1859) ∞ 1804 velkovévoda Karel Bedřich Sasko-Výmarský
- Kateřina Pavlovna (1788 – 1819) ∞ 1816 král Vilém I. Württemberský
- Olga Pavlovna (1792 - 1795)
- Anna Pavlovna (1795 – 1865) ∞ 1816 král Vilém II. Nizozemský
- Mikuláš I. Pavlovič (1796 – 1855), ruský car ∞ 1817 pruská princezna Alexandra Fjodorovna
- Michail Pavlovič (1798 – 1849) ∞ 1824 württemberská princezna Šarlota Württemberská (po svatbě a konverzi k pravoslaví přijala jméno Jelena Pavlovna)
Carevna Kateřina vždy Marii odebrala děti záhy po narození, což mladé matce působilo nesmírný žal. Po svatbě však bylo manželství velmi šťastné. Marie v jednom dopise příteli píše: "Nikdy, drahý příteli, bych nemohla být šťastnější." A Pavlovi:"Nemohu jít spát, aniž bych šla za mým drahým knížetem a řekla mu ještě jednou, jak ho šíleně miluji."
Vztah s manželem
Pavel byl mimořádně nevzhledný a měl složitou povahu, ale Marie Fjodorovna se zcela ztotožnila se svým prohlášením: "Můj muž je dokonalým andělem a já ho miluji bez výhrad." Marie nikdy nepřestala svého manžela milovat i přes jeho trudný a často tyranský charakter.
Po Pavlově nastoupení na trůn v roce 1796 měla Marie velký a celkově velmi dobrý vliv na svého muže. Třebaže v pozdější době již si manželský pár nebyl tak blízký jako na počátku manželství, i nadále byl jejich vztah velmi vřelý.
Sehrála významnou roli v problematice péče o mládež – již v roce 1797 se stala náčelnicí sirotčinců v zemi. Podobně věnovala pozornost i rozvoji vzdělání žen v Rusku – pod jejím vlivem a záštitou bylo (již za vlády Alexandra I.) založeno několik ženských vzdělávacích ústavů jak v Petrohradě, tak v Moskvě, Charkově, Simbirsku a dalších městech.
Spolu s manželem vybudovala palác Pavlovsk – letní carskou rezidenci.
Po Pavlově smrti Marie upadla do hysterie. Obvinila syna (Alexandr I.), že na jeho smrti nese vinu a nechtěla ho již znát. Teprve po nějakém čase se vztah mezi nimi upravil, když jí Alexandr vše vysvětlil.
Carevna-vdova zemřela 5./12. listopadu 1828 v Pavlovsku. Byla považována za ideální carevnu, dobrou a bohabojnou. Byla uznávána i za to, že přes těžkou manželovu povahu ho nikdy nezradila a vždy ho upřímně milovala.
Vývod z předků
Eberhard III. Württemberský | ||||||||||||
Fridrich Karel Württembersko-Winnentalský | ||||||||||||
Anna Kateřina ze Salm-Kyrburgu | ||||||||||||
Karel Alexandr Württemberský | ||||||||||||
Albert II. Braniborsko-Ansbašský | ||||||||||||
Eleonora Juliana Braniborsko-Ansbašská | ||||||||||||
Žofie Markéta Oettingensko-Oettingenská | ||||||||||||
Fridrich II. Evžen Württemberský | ||||||||||||
Evžen Alexandr František Thurn-Taxis | ||||||||||||
Anselm František Thurn-Taxis | ||||||||||||
Anna Adéla Fürstenbersko-Heiligenberská | ||||||||||||
Marie Augusta Thurn-Taxis | ||||||||||||
Ferdinand August z Lobkovic | ||||||||||||
Marie Ludovika Anna z Lobkovic | ||||||||||||
Marie Anna Vilemína Bádenská | ||||||||||||
'Žofie Dorota Württemberská' | ||||||||||||
Fridrich Vilém I. Braniborský | ||||||||||||
Filip Vilém Braniborsko-Schwedtský | ||||||||||||
Žofie Dorotea Šlesvicko-Holštýnsko-Sonderbursko-Glücksburská | ||||||||||||
Fridrich Vilém Braniborsko-Schwedtský | ||||||||||||
Jan Jiří II. Anhaltsko-Desavský | ||||||||||||
Jana Šarlota Anhaltsko-Desavská | ||||||||||||
Henrietta Kateřina Oranžská | ||||||||||||
Bedřiška Braniborsko-Schwedtská | ||||||||||||
Fridrich I. Pruský | ||||||||||||
Fridrich Vilém I. | ||||||||||||
Žofie Šarlota Hannoverská | ||||||||||||
Žofie Dorota Pruská | ||||||||||||
Jiří I. | ||||||||||||
Žofie Dorotea Hannoverská | ||||||||||||
Žofie Dorotea z Celle | ||||||||||||
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Sophia Dorothea von Württemberg na německé Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Žofie Dorotea Württemberská na Wikimedia Commons
Ruská carevna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Kateřina II. Alexejevna |
1796–1801 Marie Fjodorovna |
Nástupce: Jelizaveta Alexejevna |