Brdská vrchovina
Brdská vrchovina, nazývaná též Brdy, je pohoří a geomorfologický celek v Česku. Táhne se v délce téměř 80 km ve směru SV-JZ zhruba mezi městy Prahou a Plzní. Je to jediné skutečné pohoří a jediná oblast oreofytika ve Středních Čechách. Nejvyšší vrchol Tok (865 m) je současně nejvyšším přirozeným vrcholem středních Čech. Na jen o málo nižším vrcholu Praha (862 m) však stojí 60 m vysoká věž meteoradaru ČHMÚ, jejíž vrchol je tedy fakticky nejvyšším místem.
Brdská vrchovina Brdy | |
---|---|
![]() Brdy | |
Nejvyšší bod | 865 m n. m. (Tok) |
Rozloha | 827 km² |
Nadřazená jednotka | Brdská oblast |
Sousední jednotky | Benešovská pahorkatina, Blatenská pahorkatina, Švihovská vrchovina, Hořovická pahorkatina, Pražská plošina |
Podřazené jednotky | Brdy, Hřebeny, Příbramská pahorkatina |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() |
![]() Brdská vrchovina na mapě Česka | |
Horniny | vyvřeliny, břidlice, slepenec |
Povodí | Berounka, Vltava, Otava |
Souřadnice | 49°45′ s. š., 13°45′ v. d. |
Identifikátory | |
Kód geomorf. jednotky | VA-5 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/Kuchy%C5%88ka_nature_reserve_(Brdy).jpg.webp)
Velká část území Brdské vrchoviny (celé centrální Brdy) byla součástí vojenského újezdu Brdy a nyní patří pod Chráněnou krajinnou oblast Brdy.
Geomorfologické členění
Brdská vrchovina se dělí na nižší jednotky:
- Hřebeny (severozápadně od průlomového údolí Litavky, mezi Jinci a městem Prahou, na jehož území z jihu zasahují. Nejvyšší vrchol Písek (691 m) je východně od Jinců, Plešivec (654 m) je nad Rejkovicemi severovýchodně od Jinců, významnou křižovatkou turistických tras jsou Křižatky (503 m), směrem k Praze pak následují vrcholy Kuchyňka (636 m), Studený vrch (660 m) s rozhlednou, Hradec (628 m), u Dobříše mimo hlavní hřeben Kazatelna (531 m), opět významnou turistickou křižovatkou je Stožec (605 m), u Kytína Vrážky (577 m), u Mníšku pod Brdy Skalka (553 m) s poutním kostelíkem, vysílačem Cukrák je známá Kopanina (411 m) v těsné blízkosti Prahy.
- Tomuto vymezení však neodpovídá oficiální geomorfologické členění, podle něhož jihozápadní hranici Hřebenů tvoří tok horní Chumavy, a dále hranice prochází sedlem mezi Kuchyňkou a Studeným vrchem (660 m) do mokřin pod vrchem Velký Ždírec. To znamená, že právě zde uváděný nejvyšší vrch - Písek (691 m), ale i další hory, jako Plešivec (654 m) a Kuchyňka (635 m) už náleží do vlastních Brd, do okrsku Třemošenská vrchovina. Geomorfologicky se Hřebeny dělí na okrsky Studenskou vrchovinu a Kopaninskou vrchovinu. Nejvyšším bodem Hřebenů podle tohoto geomorfologického členění je tak Studený vrch (660 m).
- Brdy – tedy vlastní Brdy v užším slova smyslu. Jde o část pohoří od údolí Chumavy přes sedlo mezi Kuchyňkou a Studeným vrchem (660 m) - již na Hřebenech, na jihozápad přes údolí Litavky a posléze na jih a jihovýchod až přibližně po městečko Bělčice. Brdy se oficiálně dělí na tři okrsky - Třemošenskou vrchovinu, Třemšínskou vrchovinu a Strašickou vrchovinu. Vžilo se též místní dělení Brd, přestože je doposud jen pomocné a neoficiální:
- Střední Brdy (někdy též zvané Centrální Brdy) se označuje oblast bývalého vojenského újezdu Brdy, nejvyšší část Brd, včetně vrcholu Tok (865 m), nedaleko Toku je Koruna (837 m) a Jordán (826 m). U Padrťských rybníků, severně od zdejšího Nepomuku, je druhá nejvyšší hora, Praha (862 m). U Příbrami je hora Třemošná (780 m), jeden z nejvyšších vrcholů přístupných turistům ve Středních Brdech. U Obecnice je kromě Toku hora Brda (773 m), nedaleko Strašic Kamenná (735 m).
- Jižní Brdy (Třemšínsko, jižně od silnice č. 19 a potoka Bradavy), s nejvyššími vrcholy Třemšín (827 m) a Nad Marastkem (805 m).
- Příbramská pahorkatina (obklopuje od východu a jihu město Příbram) s vrchy Vojna (667 m), Na skále (633 m), Leč (628 m), Levín (612 m) a známá příbramská Svatá Hora (586 m). Příbramská pahorkatina se dělí na dva okrsky: Třebská pahorkatina a Pičínská pahorkatina.
K Brdům se někdy počítá i hřeben Radeč mezi Rokycany a Zbirohem, s vrcholem Brno (718 m) (jehož název odkazuje na vrchol Praha ve Středních Brdech). Geomorfologové však Radeč počítají za součást Křivoklátské vrchoviny, nikoliv Brd.
Geomorfologické členění Brdské vrchoviny | ||
---|---|---|
ČESKÁ VYSOČINA • Poberounská subprovincie • Brdská oblast | ||
BRDY | Třemošenská vrchovina | |
Třemšínská vrchovina | Voltušská vrchovina (Třemšín, 827 m) Chynínská vrchovina (Nad Marastkem, 805 m) Padrťská vrchovina (Jahodová hora, 726 m) | |
Strašická vrchovina | Dobřívská vrchovina (Bílá skála, 659 m) Jivinská pahorkatina (Jivina, 620 m) | |
HŘEBENY | Studenská vrchovina | Jistevnický hřbet (Studený vrch, 660 m) Skalecký hřbet (bezejmenný, 563 m) Trnovská pahorkatina (Spálený, 551 m) |
Kopaninská vrchovina | nečlení se (Kámen, 414 m) | |
PŘÍBRAMSKÁ PAHORKATINA |
Třebská pahorkatina | |
Rosovická pahorkatina | ||
PROVINCIE • Subprovincie • Oblast / Celek / PODCELEK • Okrsek • Podokrsek • (vrchol) |
Zajímavosti
- Na Brdech se vyskytuje 10 kopců vyšších než 800 m n. m. Z nich je nejvyšší Tok (865 m).
- Název Brdy pochází od slova Brdo, což znamená buď zalesněný kopec, nebo skalku ve tvaru tkalcovského hřebene. Jmenuje se tak i jeden z vrcholů Brd – Brdo (603 m).
- Podobně jako Krkonoše nebo Orlické hory, mají i Brdy svého vládce. Je jím duch Fabián, který sídlí na skalisku Fabiánovo lože (které je údajně jeho zakletým hradem) na vrchu Velká Baba (615 m) na Hřebenech.
- Brdy (Brdská vrchovina) byly vyhlášeny Chráněnou oblastí přirozené akumulace vod – CHOPAV.
Seznam brdských osmistovek
Všech 10 osmistovek Brdské vrchoviny se nachází v geomorfologickém podcelku Brdy. Jde o:
Vrchol | Část Brd | Výška m n. m. | Promi- nence | Izolace | Souřadnice |
---|---|---|---|---|---|
Tok | Střední Brdy | 865 m | 324 m | 65 km → Sedlo | 49°42′17″ s. š., 13°52′37″ v. d. |
Praha | Střední Brdy | 862 m | m | 69Tok | 6 km →49°39′29″ s. š., 13°49′08″ v. d. |
Malý Tok | Střední Brdy | 844 m | m | 21Praha | 2 km →49°39′23″ s. š., 13°50′45″ v. d. |
Brdce | Střední Brdy | 840 m | m | 23Hradiště | 1 km →49°40′27″ s. š., 13°51′48″ v. d. |
Hradiště | Střední Brdy | 839 m | m | 12Malý Tok | 1 km →49°39′53″ s. š., 13°51′05″ v. d. |
Koruna | Střední Brdy | 837 m | m | 20Tok | 2 km →49°41′45″ s. š., 13°50′14″ v. d. |
Třemšín | Jižní Brdy | 827 m | 145 m | 10 km → Praha | 49°34′02″ s. š., 13°46′38″ v. d. |
Jordán | Střední Brdy | 826 m | m | 29Tok | 1 km →49°43′02″ s. š., 13°51′09″ v. d. |
Paterák | Střední Brdy | 814 m | m | 43Praha | 1 km →49°40′21″ s. š., 13°48′30″ v. d. |
Nad Marastkem | Jižní Brdy | 805 m | m | 100Třemšín | 5 km →49°35′35″ s. š., 13°43′43″ v. d. |
Další vrcholy Brdské vrchoviny jsou uvedeny v Seznamu vrcholů v Brdské vrchovině.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Brdská vrchovina na Wikimedia Commons