Marie Luisa Hesensko-Kasselská
Marie Luisa Hesensko-Kasselská (7. února 1688, Kassel – 9. dubna 1765, Leeuwarden) byla lankraběnka Hesensko-Kasselská a oranžská kněžna, jedna z mála žen, které získaly tento titul. Jejím otcem byl lankrabě Karel I. Hesensko-Kasselský a jeho manželka Marie Amálie Kuronská. Vzala si místodržitele Fríska a pozdějšího oranžského knížete Jana Viléma Frisa.
Marie Luisa Hesensko-Kasselská | |
---|---|
oranžská kněžna | |
![]() Marie Luisa | |
Doba vlády | 1709–1711 |
Manžel | Jan Vilém Friso |
Úplné jméno | Marie Luise |
Narození | 7. únor 1688 Kassel |
Úmrtí | 9. dubna 1765 Leeuwarden, Nizozemsko |
Předchůdce | Marie II. Stuartovna |
Následník | Anna Hannoverská |
Potomci | Amálie Nasavsko-Dietzská Vilém |
Dynastie | Hesenští |
Otec | Karel I. Hesensko-Kasselský |
Matka | Marie Amálie Kuronská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Nezvyklé je hlavně to, že Marie Luisa vládla celkem dvakrát za svůj život; poprvé jako regentka za svého syna Viléma IV. a podruhé, až do své smrti, za svého vnuka Viléma V.
Rodina
![](../I/MarijkeMeumetKinderen.jpg.webp)
Marie Luisa byla jedním ze sedmnácti dětí, které měl lankrabě Karel Hesensko-Kasselský se svojí příbuznou Marií Amálií Kuronskou. Jejím sourozencem je například i Frederik I. Švédský nebo Vilém VIII. Hesensko-Kasselský. Mariini prarodiči z otcovy strany byli Vilém IV. Hesensko-Kasselský a Hedvika Žofie Braniborská. Z matčiny strany to byli Jacob Kettler, kuronský vévoda, a Luisa Šarlota Braniborská.
Manželství a děti
Dne 26. dubna 1709 si Marie Luisa vzala Jana Viléma Frisa, oranžského knížete.[1] Byl nejstarším žijícím synem Jindřicha Kazimíra II., nasavsko-dietzského knížete a Henrietty Amálie Anhaltsko-Desavské. Jeho titul zdědil roku 1702 Vilém III., oranžský kníže, díky své příbuznosti s Fredrikem Hendrikem a Vilémem I. zvaným Tichým.
Za jejich zasnoubení pravděpodobně mohla skutečnost, že Jana Viléma se vícekrát pokusili zabít jeho nepřátelé usilující o titul oranžského knížete. Jeho matka Henrietta Amálie proto rychle začala hledat vhodnou nevěstu pro svého syna, která by byla s královským rodem spřízněna blíže než on. K uvážení zde bylo několik dívek, týden po cestě do Hesensko-kasselského knížectví se ale Jan Vilém zasnoubil právě s Marií Luisou. Tehdy bylo Marii dvacet let a obecně se o ní nemluvilo jako o krásné dámě. Měla prý příliš tvrdé rysy a nevzhledně vystupující nos. Přesto se spolu Marie Luisa a Jan Vilém vzali a krátkou dobu spolu byli šťastní, než Jan náhodou utonul roku 1711. V té době spolu již měli dceru Amálii a krátce po jeho smrti se narodil i pohrobek Vilém, později známý jako Vilém IV. Oranžský.
Život
Vzhledem k tomu, že její manžel zemřel zatímco ona byla těhotná, její syn Vilém zdědil titul oranžského knížete již šest týdnů po narození.[2] Jako regentka proto vládla Marie Luisa až do roku 1731 a za její vlády se měla zem velmi dobře, přestože byla v těchto věcech nezkušená. Za své vlády zažila několik přírodních katastrof, jako bylo několik špatných sklizní za sebou nebo tuhé zimy. Rychle si získala i oblibu obyvatelstva. Byla známá svojí inteligencí a laskavostí. Velkým problémem doby byli i parazité z Dálného Východu ničící hráze. Na jejich opravy bylo potřeba mnoho peněz a zvýšení daní v Haagu nebylo možné, proto přijela osobně za americkým generálem,[kdo?] který zrovna přebýval v Nizozemsku.[3] Při odjezdu již vlastnila velkou částku peněz a jelo s ní i několik dobrovolníků pro opravy hrází.[3]
Po návštěvě Francie v roce 1736 udržovala korespondenci s náboženským a sociálním reformátorem Mikulášem Ludvíkem. Marie sama byla věřící a poskytovala útočiště pronásledovaným protestantům, kteří prchali před Habsburky. Dokonce, i přes odpor svého syna Viléma, dovolila velké skupince Moravanů usadit se ve knížectví.
Svému synovi domluvila sňatek s Annou Hannoverskou. Ona sama se s ní setkala ale pouze několikrát za život, jelikož žila ve svém vlastním domě v ústraní od zbytku rodiny.
Mezi lety 1759 až do své smrti roku 1765 byla regentkou za mladého vnuka Viléma V. Ještě před ní tuto funkci vykonávala její snacha, Anna Hannoverská a po Marii její vnučka Karolína.
Marie Luisa byla vdovou 54 let a nakonec, 9. dubna 1765, v Leeuwardenu zemřela.[1] Přežila i svého vlastního syna o čtrnáct let.
Vývod z předků
Mořic Hesensko-Kasselský | ||||||||||||
Vilém V. Hesensko-Kasselský | ||||||||||||
Anežka ze Solms-Laubachu | ||||||||||||
Vilém VI. Hesensko-Kasselský | ||||||||||||
Filip Ludvík II. z Hanau-Münzenbergu | ||||||||||||
Amálie Alžběta z Hanau-Münzenbergu | ||||||||||||
Kateřina Belgica Nasavská | ||||||||||||
Karel I. Hesensko-Kasselský | ||||||||||||
Jan Zikmund Braniborský | ||||||||||||
Jiří Vilém Braniborský | ||||||||||||
Anna Pruská | ||||||||||||
Hedvika Žofie Braniborská | ||||||||||||
Fridrich IV. Falcký | ||||||||||||
Alžběta Šarlota Falcká | ||||||||||||
Luisa Juliana Oranžská | ||||||||||||
Marie Luisa Hesensko-Kasselská | ||||||||||||
Gotthard Kuronský | ||||||||||||
Vilém Kuronský | ||||||||||||
Anna Meklenburská | ||||||||||||
Jakub Kuronský | ||||||||||||
Albrecht Fridrich Pruský | ||||||||||||
Sofie Pruská | ||||||||||||
Marie Eleonora Klevská | ||||||||||||
Marie Amálie Kuronská | ||||||||||||
Jan Zikmund Braniborský | ||||||||||||
Jiří Vilém Braniborský | ||||||||||||
Anna Pruská | ||||||||||||
Luisa Šarlota Braniborská | ||||||||||||
Fridrich IV. Falcký | ||||||||||||
Alžběta Šarlota Falcká | ||||||||||||
Luisa Juliana Oranžská | ||||||||||||
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Landgravine Marie Louise of Hesse-Kassel na anglické Wikipedii.
- Marie Luise von Hessen-Kassel [online]. thepeerage.com [cit. 2016-04-09]. Dostupné online.
- Rowen, str. 151
- Baker-Smith, str. 37
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Marie Luisa Hesensko-Kasselská na Wikimedia Commons
Oranžská kněžna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Marie II. Stuartovna |
1709–1711 Marie Luisa Hesensko-Kasselská |
Nástupce: Anna Hannoverská |