Bádensko-Württembersko
Bádensko-Württembersko (německy: Baden-Württemberg) je jedna ze 16 spolkových zemí Německa. Zaujímá jihozápadní část státního území; hraničí se Švýcarskem a s Francií. Jak co do rozlohy (přes 35 000 km²), tak do počtu obyvatel (10,7 milionu) je třetí největší spolkovou zemí. Hlavním městem je historická württemberská metropole Stuttgart.
Bádensko-Württembersko Baden-Württemberg | |
---|---|
![]() | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Geografie | |
![]() | |
Hlavní město | Stuttgart |
Souřadnice | 48°32′16″ s. š., 9°2′28″ v. d. |
Rozloha | 35 751 km² |
Časové pásmo | +1 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
Obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 10 718 327 |
Hustota zalidnění | 299,8 obyv./km² |
Jazyk | němčina (úřední), alemánské dialekty |
Náboženství | Římskokatolická církev (37 %), protestantství (34 %), islám (6 %) |
Správa regionu | |
Nadřazený celek | Německo |
Druh celku | Německá spolková země |
Podřízené celky | 4 vládní obvody s 35 zemskými a 9 městskými okresy |
Vznik | 1952 |
Předseda vlády | Winfried Kretschmann (Svaz 90/Zelení) |
Mezinárodní identifikace | |
ISO 3166-2 | DE-BW |
Oficiální web | www |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Dějiny
![](../I/Suedwest-vor1945.svg.png.webp)
Historické části
Bádensko-Württembersko se rozkládá převážně na území středověkého kmenového vévodství Švábska, ovšem severní část náležela ke kmenovému vévodství Franky. Dle pozdějšího historického členění zahrnuje tato spolková země historické země Bádensko, Württembersko a Hohenzollernsko.
Vznik současné spolkové země
Bádensko-Württembersko vzniklo dne 25. dubna 1952 sloučením tehdejších spolkových zemí Bádenska, Württemberska-Bádenska a Württemberska-Hohenzollernska na základě výsledků referenda v těchto spolkových zemích. Až do 31. srpna 1955 byl součástí této země zemský okres Lindau (Bodensee), náležející do roku 1945 k Bavorsku.
Politika
![](../I/13-05-15-plenarsaal-landtag-bawue-06.jpg.webp)
Spolková země Bádensko-Württembersko má zemskou vládu složenou z ministrů, kterým jsou podřízeni státní tajemníci a úřednický aparát. Šéfem vlády je ministerský předseda (Ministerpräsident). V Bádensku-Württembersku měl po roce 1945 tradičně převahu měšťansko-konzervativní politický směr. V zemském parlamentu měla od roku 1953 většinu Křesťanskodemokratická unie (CDU). Ztratila ji až v zemských volbách roku 2011, po kterých přešel úřad ministerského předsedy na Winfrieda Kretschmanna, politika strany Svaz 90/Zelení.
Ministerští předsedové Bádenska-Württemberska | |||||
---|---|---|---|---|---|
Č. | Jméno | Narození/úmrtí | Strana | V úřadu od | V úřadu do |
1 | Reinhold Maier | 1889–1971 | FDP/DVP | 1952 | 1953 |
2 | Gebhard Müller | 1900–1990 | CDU | 1953 | 1958 |
3 | Kurt Georg Kiesinger | 1904–1988 | CDU | 1958 | 1966 |
4 | Hans Filbinger | 1913–2007 | CDU | 1966 | 1978 |
5 | Lothar Späth | 1937–2016 | CDU | 1978 | 1991 |
6 | Erwin Teufel | * 1939 | CDU | 1991 | 2005 |
7 | Günther Oettinger | * 1953 | CDU | 2005 | 2010 |
8 | Stefan Mappus | * 1966 | CDU | 2010 | 2011 |
9 | Winfried Kretschmann | * 1948 | Svaz 90/Zelení | 2011 |
Ministerský předseda let 1952-1953 Reinhold Meier zastupoval uskupení FDP/DVP (Freie Demokratische Partei/Demokratische Volkspartei), tedy Svobodná demokratická strana/Demokratická lidová strana. DVP posléze působila pouze ve Východním Německu (v Německé demokratické republice).
Kultura a školství
V Heidelbergu se nachází nejstarší univerzita v Německu, Univerzita Ruprechta Karla.
Galerie
- Zámek v Ludwigsburgu
- Mlýn v obci Tripsdrill
Administrativní členění
Městské a zemské okresy
![](../I/Baden-W%C3%BCrttemberg%252C_administrative_divisions_-_de_-_colored.svg.png.webp)
V Bádensku-Württembersku se nachází 9 městských okresů
|
Dále se dělí na 35 zemských okresů:
|
|
Města
Největší města Bádenska-Württnmberska dle počtu obyvatel v roce 2008:
|
|
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Bádensko-Württembersko na Wikimedia Commons
- Bádensko-Württembersko na OpenStreetMap
- (německy) Webportal Bádensko-Württembersko