Severní Kavkaz
Severní Kavkaz, v ruských zdrojích uváděný jako Předkavkazsko (rusky Предкавказье, Predkavkaz'e), je označení pro území prostírající na sever od hlavního kavkazského hřebene až ke Kumomanyčské propadlině, na západě ohraničené Kerčským průlivem a Azovským mořem a na východě Kaspickým mořem. Jeho západní část představuje Kubáňská nížina, uprostřed se prostírá Stavropolská plošina a na východě malým dílem zasahuje Kaspická nížina. Jeho délka ze západoseverozápadu na východojihovýchod činí přes 900 km, šířka od severu k jihu nepřesahuje 300 km.
Severní Kavkaz | |
---|---|
![]() | |
Nejvyšší bod | 1402 m n. m. (Beštau) |
Nadřazená jednotka | Krymsko-kavkazská oblast |
Sousední jednotky | Krymské hory, Kumomanyčská propadlina, Velký Kavkaz |
Podřazené jednotky | Kubáňsko-azovská nížina, Kubáňská nakloněná rovina, Stavropolská vrchovina, Tersko-sunženská vrchovina, Mineralnovodské lakolity |
Světadíl | Asie |
Stát | ![]() |
Povodí | Kubáň, Kuma |
Souřadnice | 43°24′18″ s. š., 43°49′54″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Správní členění
![](../I/Chechnya_and_Caucasus.png.webp)
Severní Kavkaz, rusky Předkavkazsko od 19. století politicky náleží Ruské federaci, konkrétně je součástí Jižního federálního okruhu a Severokavkazského federálního okruhu. Rozkládají se zde následující subjekty Ruské federace: kraje Krasnodarský a Stavropolský a republiky Adygejsko, Karačajevsko-Čerkesko, Kabardsko-Balkarsko, Severní Osetie-Alanie, Ingušsko, Čečensko a Dagestán. Do Předkavkazska se někdy též počítá Kalmycko.
Separatismus
Od poloviny 19. století, kdy se Ruskému impériu podařilo Předkavkazsko ovládnout, probíhají opakovaně pokusy vymanit se z ruské nadvlády. K zatím poslední vlně pokusů došlo v souvislosti s rozpadem Sovětského svazu v 90. letech 20. století. Měla zde být vytvořena např. Severokavkazská konfederace. Největší snaha o separaci byla v Čečensku, kde došlo k první (1994–96) a druhé rusko-čečenské válce (1999–2008).
Hospodářství
Západní a Střední Předkavkazí je důležitou zemědělskou oblastí, na východě leží polopouštní pastviny. Na mnoha místech Předkavkazí jsou naleziště ropy a zemního plynu.
Geologie
Velká část Předkavkazí se váže k epihercynské platformě. Řeky Kubáň a Těrek protékají sníženinami, které vznikly na vnějším okraji alpsko-himálajského vrásného systému.
Geomorfologické členění
- Západní Předkavkazí (Западное Предкавказье)
- Kubáňsko-azovská nížina (Кубано-Приазовская низменность, na sever od Kubáně)
- Kubáňská nakloněná rovina (Прикубанская наклонная равнина, na jih od dolní Kubáně)
- delta Kubáně a k ní přilehlý Tamanský poloostrov (Таманский полуостров)
- Střední Předkavkazí (Среднее Предкавказье)
- Východní Předkavkazí (Восточное Предкавказье)
- Tersko-kumská nížina (Терско-Кумская низменность)
Přírodní podmínky
V Západním Předkavkazí převládá mírné kontinentální stepní podnebí. Ve Východním Předkavkazí je kontinentálnější a sušší klima s až polopouštním charakterem. Předkavkazské řeky v létě téměř vysychají s výjimkou těch, které přitékají z Velkého Kavkazu.
Rovinná krajina Předkavkazí patří k mírnému pásu se stepní vegetací, která ve vyšších polohách přechází v lesostep. Téměř celá plocha stepí je zemědělsky kultivovaná. Lesostep a svahy mineralovodských lakolitů pokrývají listnaté lesy buků, habrů, dubů a jasanů. Ve Východním Předkavkazí převládají polopouštní biotopy.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Предкавказье na ruské Wikipedii.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Severní Kavkaz na Wikimedia Commons