Rychlebské hory
Rychlebské hory (též Rychleby, dříve Rychlebské pohoří, polsky Góry Złote, německy Reichensteiner Gebirge) jsou geomorfologický celek, jedno z nejopuštěnějších pohoří v ČR. Mnoho obcí a sídel zde zaniklo vysídlením původního německého obyvatelstva po druhé světové válce.
Rychlebské hory Góry Złote | |
---|---|
![]() Ladecké sedlo z polské strany | |
Nejvyšší bod | 1127 m n. m. (Smrk) |
Délka | 30 km |
Rozloha | 276 km² (na území Česka) |
Střední výška | 644,7 m n. m. |
Nadřazená jednotka | Jesenická oblast |
Sousední jednotky | Králický Sněžník, Kotlina Kłodzka, Góry Bardzkie, Zlatohorská vrchovina, Hrubý Jeseník, Hanušovická vrchovina |
Podřazené jednotky | Hornolipovská hornatina, Travenská hornatina, Sokolský hřbet |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() ![]() |
![]() | |
Povodí | Morava, Nysa Kłodzka |
Souřadnice | 50°15′ s. š., 17° v. d. |
Identifikátory | |
Kód geomorf. jednotky | IVC-5 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Svůj název získaly podle polského města Złoty Stok („zlatý svah“), původně německy Reichenstein, česky Rychleby, které sousedí přes státní hranici s Bílou Vodou.
![](../I/Rychlebsk%C3%A9_hory.png.webp)
![](../I/332.61_G%C3%B3ry_Z%C5%82ote.png.webp)
Poloha
Nacházejí se v Javornickém výběžku, severozápadně od města Jeseníku. Pohoří se táhne mezi Bílou Vodou v samé špici výběžku a Ostružnou na jihu v délce 30 km. Jsou hraničním pohořím jednak mezi Českem a Polskem a zároveň i mezi historickými zeměmi Slezskem a Kladskem (před r. 1742 Čechami). Pohoří je odděleno Kladským sedlem od masívu Králického Sněžníku a Ramzovským sedlem od Hrubého Jeseníku. Na severozápadě Ladecké sedlo (pl. Przełęcz Lądecka) odděluje Rychlebské hory od Bardzkých hor (pl. Góry Bardzkie).
V horách se nacházejí obce Nové Vilémovice a Travná, s poutním kostelem a hraničním přechodem do Polska.
Horopis
Nejvyšší horou Rychleb je Smrk (1127 m n. m.), nacházející se blízko historického trojmezí Moravy, Slezska a Kladska. Druhou nejvyšší horou je Travná hora (1124 m n. m.) nacházející se 3 km severozápadně od Ostružné, třetí je Polská hora (1107 m n. m.) vzdálená 8 km severozápadně od Ramzové. Celkem je na české straně Rychlebských hor 17 tisícovek, soustředěných v Hornolipovské hornatině v jižní části pohoří.
Hřebeny Rychleb mají poměrně mělká sedla, kromě Smrku mají prominenci (převýšení od sedla) nad 50 m jen Polská hora a Studený. Téměř polovina tisícovek má naopak prominenci pod 15 metrů a jsou tedy jen vedlejšími vrcholy.
Podrobný seznam hor a kopců obsahuje Seznam vrcholů v Rychlebských horách.
Geomorfologické členění české části Rychlebských hor zobrazuje následující tabulka:
Geomorfologické členění Rychlebských hor | ||
---|---|---|
ČESKÁ VYSOČINA • Krkonošsko-jesenická subprovincie • Jesenická oblast | ||
HORNOLIPOVSKÁ HORNATINA |
Velkovrbenské rozsochy | |
Petříkovská hornatina | ||
TRAVENSKÁ HORNATINA |
Nýznerovská hornatina | nečlení se (Špičák, 957 m) |
Hřibovská hornatina | nečlení se (Borůvková hora, 899 m) | |
Hoštický stupeň | nečlení se (Jánský vrch, 375 m) | |
SOKOLSKÝ HŘBET | nečlení se | nečlení se (Studniční vrch, 992 m) |
PROVINCIE • Subprovincie • Oblast / Celek / PODCELEK • Okrsek • Podokrsek • (vrchol) |
Turistika
Mezi turisticky nejatraktivnější části patří jih pohoří, kde se nalézají horská střediska Ostružná, Ramzová a Petříkov. Oblíbeným cílem pěších turistů, běžkařů i cyklistů je chata Paprsek. V podhůří je několik lomů nerostných surovin – vápence, žuly a grafitu. Známé jsou také Nýznerovské vodopády, zřícenina hradu Rychleby, rozhledna na Borůvkové hoře či Šafářova skála.
V roce 2009 vznikla u Černé Vody síť singltreků Rychlebské stezky, speciálně upravených úzkých lesních cest pro zábavnou jízdu na horském kole. Celková délka těchto stezek je několik desítek kilometrů.
Fauna
Co se týče obratlovců a savců, běžný je výskyt srnce obecného, jelena lesního, rysa ostrovida či lišky obecné. Bohatý podrost a dostatek příležitostí k bahenním koupelím přeje také praseti divokému.
Pohyb velkých šelem jako je např. medvěd je velice vzácný, nicméně v nedávné době byl pomocí fotopastí zachycen pohyb minimálně jednoho dospělého vlka. Tento druh šelmy se sem navrátil po 70 letech, kdy byl lidmi vyhnán. Návrat vypovídá o opuštěném a odlehlém charakteru Rychlebských hor.
Hmyz je nejvíce zastoupen plošticemi, rovnokřídlými, ovádovitými a význačný je i výskyt velkých lesních mravenců.[1]![](../I/2015_Wie%C5%BCa_widokowa_na_Bor%C3%B3wkowej_01.jpg.webp)
![](../I/Polsk%C3%A1_hora.jpg.webp)
![](../I/Rychleby_2.jpg.webp)
![](../I/Vodop%C3%A1dy_St%C5%99%C3%ADbrn%C3%A9ho_potoka.jpg.webp)
Reference
- Rychlebské hory: Sborník prací o přírodních poměrech. 1.. vyd. Ostrava: Krajské nakladatelství v Ostravě, 1959. 328 s.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Rychlebské hory na Wikimedia Commons
- Internetový informační server regionu Rychleby.cz
- Rychlebské hory na webu o státních hranicích a pohraniční turistice
- Fotogalerie a info na Rychleby-Jeseniky.cz
- Rychlebské hory v Geoprohlížeči Zeměměřického úřadu
- Rychlebské hory na Tisicovky.cz
- Rychlebské stezky