Krymští Gótové
Krymští Gótové byly kmeny Germánů, které se po migraci z Gotlandu usadily na pobřeží Černého moře, zejména v oblasti poloostrova Krym. Krymští Gótové byli posledním známým a silným gótským etnikem.
![](../I/Krimgotische_Fibeln_Schnallen.JPG.webp)
Původ
![](../I/Gothic_Kingdoms.png.webp)
Panství města Theodoro a přímoří (volný překlad) Αὐθεντία πόλεως Θεοδωροῦς καὶ παραθαλασσίας
| |||||||||
geografie
| |||||||||
Mangup (Doros, Theodoro) | |||||||||
obyvatelstvo | |||||||||
národnostní složení: |
Krymští Gótové, Řekové | ||||||||
státní útvar | |||||||||
státní útvary a území | |||||||||
|
Krymští Gótové byli potomky Ostrogotů (Greutungů), již kdysi vytvořili na sever od Černého moře mocné království. Pod vedením Ermanaricha (případně Hermanaricha, „krále ctnostných“) však Ostrogóti nedokázali vzdorovat obrovské přesile kmenů Hunů, které vedl silný vůdce Attila. Stali se tak vazaly Hunů, když Hunové obsazovali ruské stepi, a to až do Attilovy smrti, kdy se po revoltě podařilo Ostrogótům znovunabýt nezávislosti. Potkal je však podobný osud, jako Huny. Již nikdy nedokázali získat zpět ztracenou velikost.
Navzdory svému ariánskému původu, po vzoru ostatních gótských kmenů, přešli již v 6. století Krymští Gótové ke koncilnímu křesťanství, později v důsledku církevního schizmatu se jako všechny ostatní národy pod duchovním vlivem Byzance začlenili k pravoslavnému východu.
Gótské knížectví na Krymu
Theodorské knížectví (řecky Πριγκιπάτο της Θεοδωρούς), známé též jako Gothia (řecky Γοτθία), zvané též jako Theodorsko-mangupské knížectví, byl stát rozkládající se kolem pevnosti Doros (nynější město Mangup). Coby samostatný stát vznikl začátkem 14. století osamostatněním se na Trapezuntském císařství, avšak tento region zvaný jako Gothia se rozvíjel dlouhá staletí předtím, kdy patřil nejrůznějších velkým celkům: Byzanci, říši Chazarů, Kypčaků, Mongolů, Janovanů až po výše zmíněný Trapezunt. V 8. století se biskup Jan Gótský neúspěšně pokusil vymanit z područí chazarské nadvlády.
![](../I/Theodoro.png.webp)
Theodoro dokázalo jako samostatný stát vytrvat jen do roku 1475, kdy bylo nakonec dobyto a začleněno do Osmanské říše.
Mnoho ze zdejších Gótů umělo řecky a mnoho negótských obyvatel Byzance se v krymském regionu Gothia usadilo z příkazu vlády v Konstantinopoli. Nicméně krymská gótština je patrná z textů vytvořených v 15. století a gótské komunity zde přežívaly ještě v pozdním 17. století, než byly deportovány Kateřinou Velikou. Krymská gótština definitivně zmizela v 18. století.