Jasy
Jasy (rumunsky Iași [jaš]; polsky Jassy) je druhé největší město Rumunska, hlavní město Moldavské župy a významné obchodní, kulturní, vysokoškolské i náboženské centrum. Město leží na říčce Bahlui v pahorkaté krajině asi 20 km od hranic s Moldavskem a v roce 2016 zde žilo 362 142 lidí. V historii bylo hlavním městem Moldavského knížectví a významným centrem rumunského národního obrození. Je zde sídlo pravoslavného patriarchy a katolického biskupa.
Jasy Iași | |
---|---|
![]() | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°9′44″ s. š., 27°35′20″ v. d. |
Nadmořská výška | 60 m n. m. |
Časové pásmo | EET (UTC+2), EEST (UTC+3) |
Stát | ![]() |
Župa | Iași |
Historický region | Moldávie |
![]() ![]() Jasy | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 94 km² |
Počet obyvatel | 362 142 (2016[1]) |
Hustota zalidnění | 3 852,6 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Mihai Chirica |
Vznik | 13. století |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | +40 x32 |
PSČ | 700xxx |
Označení vozidel | IS |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
![](../I/Iassy-1701.jpg.webp)
První prokazatelné zmínky o existenci města pocházejí z roku 1408, z dokumentu knížete Alexandra Dobrého. Název města vznikl zkomolením názvu původních obyvatel, kmene Jazygů, kteří zde žili ještě před příchodem Římanů. V roce 1564 princ Alexandru Lăpușneanu zvolil Jasy za hlavní město Moldávie; nahradilo tak Sučavu. V této době bylo kulturním a hospodářským centrem, prosperovalo. Město zažilo ale i krušné chvíle, v roce 1513 ho vyplenili Tataři, v roce 1538 pak Turci. Mezi lety 1561 a 1563 zde řecký dobrodruh Jacob Basilicus založil školu a luteránský kostel. Roku 1640 založil kníže Vasile Lupu první latinskou školu a od roku 1643 se zde tiskly knihy. V roce 1792 tu byla mírem ukončena šestá rusko-turecká válka.
Roku 1835 vznikla Academia Mihaileana, z níž roku 1860 vznikla první rumunská univerzita. Do roku 1859 byly Jasy hlavním městem Moldavského knížectví, poté až do roku 1861 Spojeného knížectví Moldavska a Valašska, kdy se sídlo vlády přesunulo do Bukurešti, takže město ztratilo na významu. Během okupace Bukurešti Němci za první světové války v roce 1916 plnily Jasy na dva roky funkci provizorního hlavního města Rumunského království. V listopadu roku 1918 bylo však sídlo vlády opět, a již natrvalo, přesunuto do Bukurešti.
Roku 1900 tvořili Židé polovinu, v roce 1930 asi třetinu obyvatel města. 29. června 1941 proběhl ve městě pogrom, jehož obětí se stalo asi 13 tisíc Židů a přes 100 synagog bylo vypáleno. Během 2. světové války zde bojovali opět Němci, tentokrát se sovětskými vojsky. V červnu roku 1944 město osvobodila Rudá armáda.
Doprava
Jasy jsou významný železniční uzel s hlavním nádražím s přímým spojením do Bukurešti, Kišiněva a dalších měst. 10 km východně od centra je mezinárodní letiště Jasy s pravidelnými spoji do Bukurešti, Kišiněva, Vídně aj. Městem prochází silnice E583, napojená na dálnici E85 z Klaipedy přes Bukurešť do Řecka, a silnice E58 z Vídně přes Bratislavu, Košice, Užhorod do Kišiněva, Oděsy a Rostova na Donu.
Veřejnou dopravu ve městě zajišťuje asi 200 tramvají (čs. vozy T4, ale také starší vozy z Německa a Švýcarska) a autobusové linky.[2]
Pamětihodnosti
Staré centrum města tvořil knížecí palác a kostely kolem dnešního Palácového náměstí. Starou strukturu města silně porušilo budování velkých prospektů (městských bulvárů) za Ceausescova režimu, kdy bylo mnoho historických budov zničeno. Po městě je asi 100 kostelů a kostelíků, řada klasicistních vil a zejména v SZ části města (Copou) mnoho dobře udržovaných parků. Ze 125 synagog v roce 1930 zbyly pouze dvě.
- Novogotický Palác kultury z let 1905-1925 na Palácovém náměstí (Piata Palat) na místě bývalého knížecího paláce. Původně sloužil jako velké administrativní centrum, dnes jsou v něm umístěna čtyři muzea (Muzeum umění (galerie), Muzeum dějin Moldavska, Etnografické muzeum a Muzeum vědy).
- Rozsáhlé obchodní a zábavní centrum Palas Mall jižně a východně od Paláce kultury, které s ním spojuje veliký park.
- Radnice (palác Roznovanu) z let 1830-1833 v ulici Bd. St Stefan cel Mare na SZ od Palácového náměstí.
- Národní divadlo Vasile Alecsandri z roku 1896 v sousedním parku.
- Budova Univerzity Alexandra Ioana Cuzy z roku 1897 s okolním parkem na Bd. Carol I. SZ od centra.
- Botanická zahrada ve čtvrti Copou SZ od univerzity je nejstarší a největší v Rumunsku.
- Po městě, zejména ve čtvrti Copou, je rozmístěno mnoho pomníků a soch z 19. a 20. století, které připomínají významné osobnosti rumunského obrození a kultury.
- Cihlový kostel sv. Mikuláše na Palácovém náměstí z roku 1491, zcela přestavěný v 19. století. V sousedství je dům patriarchy Dosoftei ze 17. století.
- Chrám Trei Ierarhi z let 1637-1640 dal postavit kníže Vasile Lupu, který v klášteře zřídil první tiskárnu a školu. V chrámě je pohřben učenec a politik Dimitrie Cantemir (1673-1723) a kníže Alexandru Ioan Cuza, otec moderního rumunského státu (1820-1873).
- S ním sousedí veliká Metropolitní katedrála z let 1833-1886 podle návrhu vídeňských architektů J. a G. Freiwalda na místě dvou starších kostelů. Je zde uctívána sv. Paraskeva Srbská, jejíž tělo zde je uloženo.
- V sousedství je stará katolická katedrála z let 1782-1789 a moderní kruhová katedrála P. Marie z roku 2005.
- Výborně zachovaný klášterní komplex Golia z let 1564 a 1650 V od centra se čtvercovou hradbou a vstupní věží. Uvnitř stojí pozoruhodný kamenný kostel, na němž se snad podíleli italští architekti, se sochařskou výzdobou a freskami.
- V blízkosti je Velká synagoga z roku 1670 s kopulí, jedna ze dvou, které přežily válku i stavební úpravy komunistického režimu. Je bohužel ve velmi špatném stavu.
- Klášterní komplex Cetatuia s kostelem sv. Petra a Pavla z let 1669-1672 na kopci asi 3 km JV od centra. Vysoká čtvercová hradba se vstupní branou chrání rovněž výborně zachovaný kostelík se zajímavými freskami. Z místa je pěkný rozhled na město i do krajiny.
Galerie
- Národní divadlo
- Palác kultury z parku pod Palas Mall
- Univerzita A. I. Cuzy
- Velká synagoga
- Golias, kostel
- Cetatuia, klášter
- Cetatuia, kostel sv. Petra a Pavla
Školství
Ve městě je pět státních a řada soukromých univerzit, celkem se 75 000 studenty. Nejstarší je Univerzita Alexandru Ioan Cuza, dále Technická univerzita G. Asachi, lékařská univerzita Grigore T. Popa, Univerzita umění G. Enescu a Zemědělská univerzita I. Ionescu dela Brad. Na Náměstí M. Eminescu je centrální univerzitní knihovna.
Kultura
Roku 1829 začaly v Jasech vycházet první rumunské noviny a pak řada literárních časopisů. Rumunské národní divadlo začalo hrát roku 1840, od 1896 ve vlastní budově, kde dnes vystupuje i rumunská národní opera. Vzniklo zde první divadlo v jiddiš (A. Goldfaden, J. Lateiner 1876).
Osobnosti města
Rodáci
- Mihail Kogălniceanu (1817–1891), první rumunský premiér
- Joseph Lateiner (1853–1935), dramatik v jiddiš
- Themistocles Gluck (1853–1942), chirurg, průkopník kloubových náhrad
- Emil Racoviță (1868–1947), biolog, speleolog, polárník
- Dimitrie Gusti (1880–1955), sociolog a politik
- Ionel Teodoreanu (1897–1954), spisovatel
- Corneliu Zelea Codreanu (1899–1938), politik, zakladatel fašistické Železné gardy
- George Emil Palade (1912–2008), lékař, nositel Nobelovy ceny za fyziologii
- Mordehai Milgrom (* 1946), fyzik
- Ioan Petru Culianu (1950–1991), religionista
- Octav Pancu-Iași (1929 - 1975), spisovatel, novinář a scenárista
Další
- Dimitrie Cantemir (1673–1723), polyhistor a politik
- Alexandr Ioan Cuza, (1820–1873), první rumunský kníže (1859–1866).
- Ion Creangă (1839–1889), spisovatel
- Vasile Alecsandri (1821–1890), básník a politik
- Mihai Eminescu (1850–1889), básník
Partnerská města
Athens, Spojené státy americké (2001)
Černovice, Ukrajina (2012)
Eindhoven, Nizozemsko (2011)
Irbid, Jordánsko (2000)
Isfahán, Írán (1999)
Kišiněv, Moldavsko (2008)
Kozani, Řecko (1928)
Monterrey, Mexiko (2002)
Morlupo, Itálie (1999)
Nazzano, Itálie (1999)
Netanja, Izrael
Padova, Itálie (1995)
Poitiers, Francie (1969)
Si-an, Čína (1993)
Torrita Tiberina, Itálie (1999)
Veliko Tarnovo, Bulharsko (1998)
Villeneuve-d'Ascq, Francie (2003)
Odkazy
Reference
- Populaţia României pe localitati la 1 ianuarie 2016 [online]. INSSE, 2016-06-06 [cit. 2018-04-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-10-27. (rumunsky)
- Galerie vozidel městské dopravy v Iasi
Literatura
- Ottův slovník naučný, heslo Jasy. Sv. 13, str. 101
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Iași na Wikimedia Commons
- Iași - oficiální stránky radnice
- Iași Pro turisty
- Plán města
- Interaktivní mapa středu města
- Interaktivní mapa veřejné dopravy a seznam ulic
- Iași pro turisty
- Galerie snímků z Iași