Francis Bret Harte
Francis Bret Harte, vlastním jménem Francis Brett Hart (25. srpna 1836, Albany, New York – 6. května 1902, Camberley, Surrey, Velká Británie) byl americký prozaik, básník, dramatik a žurnalista, který svým dílem podnítil využívání regionálních zvláštností v americké literatuře.
Francis Bret Harte | |
---|---|
![]() | |
Rodné jméno | Francis Brett Hart |
Narození | 25. srpna 1836 Albany |
Úmrtí | 6. května 1902 (ve věku 65 let) Camberley |
Příčina úmrtí | rakovina |
Povolání | básník, spisovatel, novinář, sazeč, dramatik a prozaik |
Stát | ![]() |
Významná díla | Štístko Tábora křiklounů, Ztraceni v pustině, Sníh v Orlím hnízdě, Gabriel Conroy |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/Bret_Harte_seated.jpg.webp)
![](../I/BretHarte1868.JPG.webp)
![](../I/Bret_Harte_by_Sarony_1871.jpg.webp)
![](../I/Bret_Harte_Vanity_Fair_4_January_1879.jpg.webp)
![](../I/BretHarte.jpg.webp)
Život
Harte se narodil jako syn učitele,[1] ale po otcově předčasné smrti musel přerušit školní docházku a ještě jako nedospělý si vydělávat na živobytí.[2] Vzdělával se však sám rozsáhlou četbou, zvláště knih Charlese Dickense.[2] Když se jeho matka znovu provdala, následoval jí roku 1854 do San Franciska. V Kalifornii však zamířil do vnitrozemí do oblasti zlatých dolů a zde se živil rozličnými zaměstnáními, snad i jako zlatokop nebo jako ozbrojený průvodce dostavníku.[2] Brzy se však vrátil do klidnějších míst, stal se sazečem a v lokálních novinách začal publikovat své první povídky, neboť krátký pobyt v divočině mu posloužil jako literární inspirace.[2] Roku 1857 se usídlil v San Francisku, od roku 1864 redigoval časopis The Californian a v letech 1868 až 1870 měsíčník The Overland Monthly, kolem kterého se soustředila skupina spisovatelů, mezi kterými byl například také Mark Twain.[2] V San Francisku tak vzniklo jakési lokální literární středisko, které se postupně stávalo všeobecně uznávaným, neboť po skončení občanské války byla veřejnost ve znovusjednocených Spojených státech velmi ochotná dozvídat se podrobnosti o různých regionálních zvláštnostech.[2]
Hartovy povídky a novely z dob pionýrského osidlování amerického západu, z nichž mnohé lze z dnešního hlediska zařadit do kategorie westernu, měly mezi čtenáři okamžitý a veliký úspěch. Popisují v té době zcela nové prostředí kalifornských zlatokopů, využívají místního dialektu a vyznačují se humorem i sentimentalitou vyprávění, protože často zobrazují drsné mužné hrdiny se srdcem ze zlata. Tento úspěch vedl k tomu, že se Harte roku 1871 přestěhoval do Bostonu, kde mu místní měsíčník Atlantic Monthly nabídl za jeho další povídky velké honoráře.[2] Zde však již příliš neuspěl, protože se začal opakovat a pouze napodobovat ducha svých prvních prací. Z finančních důvodů byl proto nucen přijmout v letech 1878–1880 úřad amerického konzula v německém Krefeldu, v letech 1880–1885 ve skotském Glasgowě, poté se natrvalo usídlil v Londýně, kde až do své smrti pokračoval ve své literární činnosti.[2]
Výběrová bibliografie
- The Lost Galleon (1867, Ztracená galeona), sbírka básní.
- Condensed Novels (1867, Zhuštěné romány), sbírka satirických próz parodujících styl slavných současných, zvláště anglických romanopisců.
- The Luck of Roaring Camp and Other Sketches (1870, Štístko Tábora křiklounů a jiné prózy), sbírka povídek pojmenovaná podle slavné Hartovy povídky vydané časopisecky roku 1868 obsahující mimo jiné také další slavnou Hartovu povídku The Outcasts of Poker Flat (Vyvrženci z Poker Flat, časopisecky 1869).
- Poems (1871, Básně), sbírka básní obsahující autorovu slavnou satirickou baladu Plain Language from Truthful James (Prostá řeč pravdivého Jamese, časopisecky 1870) rozšířenou v mnoha přetiscích pod zkráceným názvem The Heathen Chinese (Pohanský Číňánek),[2] která byla zaměřena na zesměšnění protičínského cítění mezi dělníky v severní Kalifornii.
- Stories of the Sierras and Other Sketches (1872, Povídky ze Sierry a jiné prózy), sbírka povídek,
- Mrs. Skaggs' Husbands (1873, Manželé paní Skaggové), sbírka povídek,
- Tales of the Argonauts (1875, Příběhy Argonautů), sbírka povídek,
- Gabriel Conroy (1876), román z prostředí zlatokopů,
- Two Men of Sandy Bar (1876, Dva muži ze Sandy Baru), divadelní hra,
- Ah Sin (1877), divadelní hra napsaná společně s Markem Twainem, zdramatizování Pohanského Číňánka.[2]
- Thankful Blossom (1877),
- An Heiress of Red Dog and Other Tales (1878, Dědička z Red Dog a jiné příběhy), sbírka povídek,
- The Story of a Min (1878, Příběh z dolu),
- The Twins of Table Mountain (1879, Dvojčata z Table Mountain),
- Jeff Briggs's Love Story (1880, Příběh lásky Jeffa Briggse), román,
- In the Carquinez Woods (1883, V Carquinezském pralese), česky také jako Drama v Carquinezském pralese.
- Maruja (1885), román,
- Snow-Bound at Eagle's (1886, Sníh v Orlím dvoře),
- The Crusade of the Excelsior (1887, Bludná pouť Excelsioru),
- A Phyllis of the Sierras (1888, Phyllis ze Sierr), román,
- Cressy (1889), román,
- A Ward of the Golden Gate (1890, Schovanka Zlaté brány), román,
- A Waif of the Plains (1890, Nalezenec z plání, česky jako Ztraceni v pustině), první část románové trilogie o Clarenci Brantovi. Vypráví se v ní, jak se jedenáctiletý osiřelý chlapec Clarence a sedmiletá dívka Susy pouhou náhodou zachrání při nájezdu Indiánů na zlatokopeckou výpravu, se kterou cestují a která je jinak zcela vyvražděna včetně dívčiných rodičů. Susy je pak adoptována a Clarence prožívá další dobrodružství.
- A First Family of Tasajara (1891, První rodina v Tasajaře), česky též jako Dobrodružství z bažiny tasarajské,
- A Sappho of Green Springs (1891, česky jako Básnířka z Green Springs),
- Susy: A Story of the Plains (1893, Susy, příběh z plání), druhá část románové trilogie o Clarenci Brantovi, ve které Clarence dospívá v muže a prožívá velkou lásku k někdejší malé kamarádce.
- The Bell-Ringer of Angel's (1894, Zvoník z Angela),
- Clarence (1895), závěrečná část románové trilogie o Clarenci Brantovi odehrávající se za války Severu proti Jihu.
- Salomy Jane (1898), román,
- Stories in Light and Shadow (1898, Povídky světla a stínu),
- Under the Redwoods (1901, Pod rudými lesy), román,
- Openings in the Old Trail (1902, Po staré cestě).
Filmové adaptace
Podle příběhů Francie Breta Harta bylo natočeno více než padesát filmových titulů,[3] například
- The Luck of Roaring Camp (1910), americký němý film, režie Edwin S. Porter,
- Salomy Jane (1914), americký němý film, režie Lucius Henderson a William Nigh,
- A Phyllis of the Sierras (1915), americký němý film, režie George E. Middleton,
- The Gray Wolf's Ghost (1919), americký němý film podle románu Maruja, režie Park Frame a Joseph Franz,
- Fighting Cressy (1920), americký němý film podle románu Cressy, režie Robert Thornby,
- Salomy Jane (1923), americký němý film, režie George Melford,
- The Outcasts of Poker Flat (1937), americký film, režie Christy Cabanne,
- The Luck of Roaring Camp (1937), americký film, režie Irvin Willat,
- The Outcasts of Poker Flat (1952), americký film, režie Joseph M. Newman,
- Вооружен и очень опасен (1977, Ozbrojen a velmi nebezpečný), film podle románu Gabriel Conroy natočený v sovětsko-československo-rumunské koprodukci, režie Vladimir Vajnštok.
- California Gold Rush (1981), americký televizní film podle povídek The Luck of Roaring Camp a The Outcasts of Poker Flat, režie Jack B. Hively.
Česká vydání
U některých českých titulů se nepodařilo zjistit, o které originální Hartovo dílo jde.
- Kalifornické povídky, Eduard Grégr & Ferdinand Dattel, Praha 1874, přeložil Josef Václav Sládek, pod názvem Kalifornské povídky znovu Jan Otto, Praha 1909 a 1925.
- V Carquinezském pralese; Oba svatí na Podhoří, Alois Hynek, Praha 1884, přeložil H. Miloš
- Thankful Blossomova, František Šimáček, Praha 1894, přeložil Jan J. Benešovský-Veselý, znovu 1896.
- Cressy, Jan Otto, Praha 1898, přeložil Jan J. Benešovský-Veselý, znovu 1905.
- Skrýše v horách, Alois Neubert, Praha 1902, přeložil Jaroslav Schiebel,
- Purtánka, Jan Otto, Praha 1905, přeložil F. Anderlík, znovu 1925.
- Ztraceni v pustině, Jan Otto, Praha 1917, přeložil Jiří Felix, pestrých osudů Clarence Branta část I.
- Klášterní chovanka, Alois Neubert, Praha 1918, přeložil Rudolf Mráček, znovu 1924.
- Susy, Jan Otto, Praha 1918, přeložil Jiří Felix, pestrých osudů Clarence Branta část II.
- Clarence, Jan Otto, Praha 1920, přeložil Jiří Felix, pestrých osudů Clarence Branta část III.
- Zasněžení v Orlím Dvoře, Grafikona, Praha 1920, přeložil Karel Weinfurter,
- Muž ze semaforu a jiné povídky, Arnošt Kvasnička, Praha 1920, přeložil Jiří Felix,
- Záhadný dobrodinec, Národní Politika, Praha 1922, přeložil Alois Klen,
- Opuštěn na hoře Lone Star, Šimek, Praha 1922, přeložil H. Jost,
- Vyvrženci, B. Procházka, Praha 1922, přeložil Josef Vorel, znovu 1928.
- Drama v Carquinezském pralese, Melantrich, Praha 1922, přeložil Richard Košťál,
- V zemi dobrodružství a zlata, Komunistické knihkupectví a nakladatelství, Praha 1923, přeložila Lilian Clive,
- Zvoník z Angela, Svoboda, Brno 1924, přeložil Otto Marek,
- Dobrodružství z bažiny tasarajské, Národní Politika, Praha 1924, přeložila Luisa Baštecká,
- Tajemný nález na Kometě, Jaroslav Tožička, Praha 1924, přeložil Bohumil Z. Nekovařík,
- Maruja, Antonín Svěcený, Praha 1924, přeložila Luisa Baštecká,
- Ztracení v prérii, Čeněk Semerád, Praha 1925, přeložil Čeněk Semerád,
- Tajemství Sierry, Melantrich, Praha 1925, přeložil Jarka Nevole,
- Laciné vydání spisů Breta Harta, Bedřich Kočí, Praha 1924-1927, 34 svazků.
- Dobrák Collinson, Novina, Praha 1932, překladatel neuveden,
- Ostrov pirátů, Eduard Beaufort, Praha 1940, přeložil Václav Pelyněk,
- První rodina v Tasajaře, Práce, Praha 1948, přeložil Karel Jelínek,
- Ztraceni v pustině, SNDK, Praha 1958, přeložila Anna Kučerová, znovu 1965.
- Kalifornské povídky a legendy, SNKLHU, Praha 1958, přeložil Alois Josef Šťastný,
- Gabriel Conroy, Práce, Praha 1958, přeložil Vladimír Henzl, znovu Melantrich, Praha 1976.
- Ztraceni v pustině, Růže, České Budějovice 1970, přeložila Anna Kučerová,
- Clarence Brant, Svoboda, Praha 1972, přeložil Vilém Opatrný, souhrnné vydání všech tří částí autorovy románové trilogie.
- Sníh v Orlím dvoře; Ztraceni v pustině, Albatros, Praha 1973, přeložili Jindřich Kovanda a Anna Kučerová,
- V údolí Sacramenta, Odeon, Praha 1975, přeložili Radoslav Nenadál a Alois Josef Šťastný, znovu 1980.
- Jak jsem se stal zlatokopem, Albatros, Praha 1986, přeložil Radoslav Nenadál, znovu 1991.
- Tajemství umrlčí rokle, Magnet-Press, Praha 1991, jedná se o upravený překlad knihy Ztraceni v pustině.
Laciné vydání spisů Breta Harta
V letech 1924–1927 vydal pražský nakladatel Bedřich Kočí v edici Laciné vydání spisů Breta Harta (34 svazků) prakticky celé autorovo dílo:
- Příběh z dolu, (1926), přeložil L. F.,
- Trentova důvěra; Reklamní lístek Dicka Boyle; Šerif ze Siskyou (1926), přeložil Miloš Maixner,
- Bludná pouť Excelsioru (1926), přeložil Miloš Maixner, první díl,
- Bludná pouť Excelsioru (1926), přeložil Miloš Maixner, druhý díl,
- Sally Dowsová; Spiknutí paní Bunkerové (1926), přeložil Miloš Maixner,
- Schovanka Zlaté brány (1926), přeložil L. F.,
- Blue Grassšská Penelopa; Mecenáš z Pacific Slope; Polibek Jany Salomy (1926), přeložila Luisa Baštecká,
- Gabriel Conroy (1926), přeložil L. F., první díl,
- Gabriel Conroy (1926), přeložil L. F., druhý díl,
- Gabriel Conroy (1926), přeložil L. F., třetí díl,
- Angelský zvoník (1926), přeložil Miloš Maixner,
- Maruja (1926), přeložila Luisa Baštecká,
- Přední rodina tasarajská (1926), přeložila Luisa Baštecká,
- Ztraceni v pustině (1926), přeložila Luisa Baštecká,
- Susy (1926), přeložila Luisa Baštecká,
- Clarence (1926), přeložila Milada Nováková,
- Cressy (1926), přeložil L. F.,
- Zasněženi v Orlím dvoře; Růže tuolumneská (1926), přeložila Luisa Baštecká,
- V klášteře sv. Karmela; Ďáblův brod (1927), přeložila Luisa Baštecká,
- Po staré cestě (1927), přeložila Pavla Moudrá, první díl,
- Po staré cestě (1927), přeložila Pavla Moudrá, druhý díl,
- Proměna tábora Kozlího oka (1927), přeložil Miloš Maixner,
- Zdar tábora Řvavých, (1927), přeložil Miloš Maixner,
- Apoštol bažiny, (1927), přeložil Miloš Maixner,
- Phyllis ze Sierr (1927), přeložil L. F.,
- Neteř Harryho Rychlostřelce (1927), přeložil Miloš Maixner,
- Pod rudými lesy (1927), přeložil Vít Karel, první díl,
- Pod rudými lesy (1927), přeložil Vít Karel, druhý díl,
- Povídky světla a stínu (1927), přeložil L. F.,
- Předkové Petra Atherlyho a jiné povídky (1927), přeložil L. F.,
- Zprostředkování Mr. Jacka Hamlina a jiné povídky (1927), přeložil L. F.,
- Básnířka z Green Springs a jiné povídky (1927), přeložil L. F.,
- Flip a jiné povídky (1927), přeložila H. D.,
- Na Dedlowském močálu a jiné povídky (1927), přeložil L. F.
Reference
- Malá encyklopédia spisovateľov sveta, Obzor, Bratislava 1978, str. 225
- Slovník spisovatelů - Spojené státy americké, Odeon, Praha 1979, str. 294-295
- Bret Harte. IMDb [online]. [cit. 2021-09-27]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Francis Bret Harte na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Francis Bret Harte
- Digitalizovaná díla Francise Breta Harta v digitální knihovně Kramerius NK ČR.
- (anglicky) http://www.online-literature.com/bret-harte/
- (anglicky) http://www.poetry-archive.com/h/harte_bret_bibliography.html