August III. Polský
August III. (17. října 1696 – 5. října 1763), nazývaný také August III. Sas, byl polský král a velkokníže litevský a také saský kurfiřt. Jako saský kurfiřt vládl pod jménem Fridrich August II.
August III. (Fridrich August II.) | |
---|---|
polský král, velkokníže litevský saský kurfiřt | |
![]() | |
August III. král polský a kurfiřt saský na obraze z roku 1735 jehož autorem je Louis de Silvestre | |
Doba vlády | 1733 – 1763 |
Korunovace | 17. ledna 1734, Krakov |
Tituly | viz tituly Augusta III. |
Narození | 17. října 1696 |
Drážďany , Saské kurfiřtství | |
Úmrtí | 5. října 1763 (67 let) |
Drážďany , Saské kurfiřtství | |
Předchůdce | Polsko a Litva: Stanislav I. Leszczyński Sasko: August II. Silný |
Nástupce | Polsko a Litva: Stanislav II. August Poniatowski Sasko: Fridrich Kristián |
Královna | Marie Josefa Habsburská |
Potomci | Viz potomstvo Augusta III. |
Rod | Wettinové |
Otec | August II. Silný |
Matka | Kristýna Eberhardýna Hohenzollernová |
Podpis | ![]() |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Život
Původ, mládí
Narodil se 17. října roku 1696 v Drážďanech jako jediný syn polského krále a saského kurfiřta Augusta II. Silného a jeho manželky Kristýny Eberhardiny, dcery Kristiána Ernesta, markraběte z Brandenburg-Bayreuth, a jeho druhé manželky Sofie Louisy Württemberské. Manželství Augustových rodičů bylo čistě politickým a velmi nešťastným svazkem. Péči o chlapce převzala jeho babička, matka Augusta II. Anna Žofie Dánská.
Manželství, potomci
Už od roku 1704 mezi Augustem se uvažovalo o sňatku Marií Josefou (1699–1757), nejstarším dítětem císaře Josefa I. a jeho manželky Amálie Vilemíny Brunšvické. Marie se však nesměla vdát za nekatolíka. V roce 1712 August konvertoval ke katolictví a jednání začala nabírat konkrétnějších obrysů, jež došly naplnění 20. srpna 1719, když se August ve Vídni s Marií Josefou oženil. Z manželství vzešlo početné potomstvo - sedm synů a osm dcer, čtyři z těchto patnácti dětí však zemřely již v útlém věku:
- Fridrich August (1720–1721)
- Josef August (1721–1728)
- Fridrich Kristián (1722–1763), saský kurfiřt
- dcera (*/† 1723)
- Marie Amálie (1724–1760) ∞ 1738 španělský král Karel III.
- Marie Markéta (1727–1734)
- Marie Anna (1728–1797) ∞ 1747 bavorský kurfiřt Maxmilián III. Josef
- František Xaver (1730–1806), lužický hrabě
- Marie Josefa Karolína (1731–1767) ∞ 1747 francouzský dauphin Ludvík Ferdinand
- Karel Kristián (1733–1796), kuronský a zemgalský vévoda
- Marie Kristýna (1735–1782), abatyše v Remiremontu
- Marie Alžběta (1736–1818), nositelka řádu Hvězdného kříže
- Albert Kazimír (1738–1822), těšínský vévoda a nizozemský místodržící, místodržící Uher a kníže Sasko-Těšínský ∞ Marie Kristina Habsbursko-Lotrinská, dcera Marie Terezie a Františka I. Štěpána Lotrinského
- Klement Václav (1739–1812), kanovník v Kolíně, probošt od sv. Jana, arcibiskup a kurfiřt trevírský
- Marie Kunhuta (1740–1826), nositelka řádu Hvězdného kříže a abatyše v Toruni a Essenu
Prostřednictvím tohoto sňatku mezi Wettiny a Habsburky ženichův otec August II. Silný doufal, že zajistí Sasku lepší pozici v případné válce o následnictví Habsburské monarchie. Nejstarší syn páru Fridrich Kristián Saský ale následoval svého otce a stal se také saským kurfiřtem.
Marie Josefa měla teoretickou šanci stát se dědičkou habsburských držav, kdyby její otec ani strýc nezplodili syna, o tuto šanci ji však připravila Pragmatická sankce jejího strýce Karla VI. ve prospěch jeho dcery Marie Terezie. V roce 1740 přesto nárokovala rakouský trůn, ne však pro sebe, ale pro svého manžela; tento boj vzdala v roce 1742 a Sasko brzy s Rakouskem uzavřelo alianci.
Po smrti svého otce v roce († 1. února 1733) se August stal saským kurfiřtem. Polským králem se stal za pomoci Rakouska a Ruska. Jako král se příliš o Polsko nestaral a přenechával řešení problémů na hraběte von Brühla. V roce 1756 bylo Sasko přepadeno Pruskem. Po kapitulaci saské armády odjel August III. do Polska a nechal svou rodinu v Drážďanech. Zemřel v roce 1763.
Tituly
![](../I/Coat_of_Arms_of_Wettin_kings_of_Poland.svg.png.webp)
Celý královský titul
Celý titul:
- August III. z Boží milosti král polský, velkovévoda litevský, vévoda ruský, pruský, mazovský, žmuďský, kyjevský, volyňský, podolský, podleský, livonský, smolenský, siverský, černigovský a také dědičný vévoda saský a kurfiřt.
Celý titul v latině:
- Augustus tertius, Dei gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniæ, dux Russiæ (Rutheniae), Prussiæ, Masoviæ, Samogitiæ, Kijoviæ, Volhiniæ, Podoliæ, Podlachiæ, Livoniæ, Smolensciæ, Severiæ, Czerniechoviæque, nec non hæreditarius dux Saxoniæ et princeps elector.
Tituly a oslovení
- 1696–1697: Jeho výsost, saský princ
- 1697–1733: Jeho královská výsost, polský, litevský a saský princ
- 1733–1763: Jeho veličenstvo, polský král, litevský velkovévoda a saský vévoda a kurfiřt
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu August III. Polský na Wikimedia Commons
Předchůdce: Stanislav I. |
![]() |
Polský král a litevský velkokníže August III. 1733 – 1763 |
![]() |
Nástupce: Stanislav II. |
Předchůdce: Fridrich August I. |
![]() |
Saský kurfiřt Fridrich August II. 1733/36 – 1763 |
![]() |
Nástupce: Fridrich Kristián |