Žofie Chotková
Žofie Marie Josefína Albína roz. hraběnka Chotková z Chotkova a Vojnína, od roku 1900 kněžna a od roku 1909 vévodkyně z Hohenbergu (1. března 1868, Stuttgart – 28. června 1914, Sarajevo, Bosna), byla česká šlechtična pocházející ze starého šlechtického rodu Chotků. Dne 1. července 1900 uzavřela v Zákupech morganatický sňatek s rakouským arcivévodou a předpokládaným následníkem trůnu Františkem Ferdinandem d'Este. Zemřela při atentátu v Sarajevu.
Žofie Chotková | |
---|---|
Hohenberská vévodkyně | |
![]() Žofie Chotková kolem roku 1900 | |
Doba vlády | 1909–1914 |
Manžel | František Ferdinand d'Este |
Úplné jméno | Sophie Maria Josephine Albina Chotek von Chotkow und Wognin |
Narození | 1. března 1868 Stuttgart, ![]() |
Úmrtí | 28. června 1914 (ve věku 46 let) Sarajevo, ![]() |
Pohřbena | zámek Artstetten |
Následník | Maxmilián z Hohenbergu |
Potomci | Žofie z Hohenbergu Maxmilián z Hohenbergu Ernst z Hohenbergu |
Dynastie | Chotkové z Chotkova |
Otec | Bohuslav Chotek z Chotkova |
Matka | Vilemína Kinská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
otec | Bohuslav Chotek 1829 - 11. říjen 1896 (ve věku 67 let) |
---|---|
matka | Vilemína, rozená Kinská 1838-1886 |
manžel | František Ferdinand d'Este † 28. červen 1914 (ve věku 50 let) |
dcera | Žofie z Hohenbergu † 27. říjen 1990 (ve věku 89 let) |
syn | Maxmilián z Hohenbergu † 8. leden 1962 (ve věku 59 let) |
syn | Ernst Hohenberg † 5. březen 1954 (ve věku 49 let) |
děd | Karel Chotek z Chotkova 1783-1868 |
babička | Marie, rozená Berchtoldová z Uherčic 1794-1878 |
Život
Mládí a život do sňatku
![](../I/The_Austro_Hungarian_Empire_Before_the_First_World_War_Q81810.jpg.webp)
![](../I/lossy-page1-220px-Hohenberg%252C_von_1900.tif.jpg.webp)
Žofie Marie Josefína Albína hraběnka Chotková z Chotkova a Vojnína byla dcera hraběte Bohuslava Chotka a jeho manželky Vilemíny hraběnky Kinské z Vchynic a Tetova a byla dvorní dámou arcivévodkyně Isabely z Croy, manželky rakouského arcivévody a těšínského vévody Bedřicha Rakousko-Těšínského (známý markýz Gero ze Slezských písní Petra Bezruče). Asi roku 1896 se v Praze seznámila s rakouským arcivévodou Františkem Ferdinandem. Oba mladí lidé se do sebe zamilovali a začali si dopisovat. Návštěvy Františka Ferdinanda u strýce Bedřicha Rakousko-Těšínského byly také častější než dříve, a tudíž se jeho teta se strýcem mohli domnívat, že se jednou stanou blízkými příbuznými příštího rakouského císaře, neboť byli přesvědčeni, že důvodem návštěv je některá z jejich dcer.
Sňatek
Když roku 1898 arcivévodkyně Isabela zjistila, že se následník trůnu neuchází o její dceru, ale pouze o její dvorní dámu, poté co náhodou našla jeho zapomenutý medailon s Žofiinou podobenkou uvnitř, vyvolala skandál. Žofie i František Ferdinand věděli, že přesvědčit císaře, aby svolil k sňatku, nebude snadné. Císař František Josef I. v duchu svazujících zákonů habsburského panovnického domu, podle nichž členové dynastie mohli uzavírat sňatky pouze s příslušníky panovnických dynastií, tento manželský svazek striktně odmítal pro nevěstinu nerovnorodost. Chotkové mezi tyto rodiny nepatřili, i když v ženské linii mezi Žofiinými předky byli velkovévodové bádenští, Hohenzollernové-Hechingen a Lichtenštejnové. František Ferdinand se však odmítl oženit s kýmkoli jiným. Papež Lev XIII., ruský car Mikuláš II. i německý císař Vilém II. posílali císaři žádosti v jeho prospěch, argumentujíce tím, že nesoulad mezi císařem a následníkem by byl rušivým prvkem pro stabilitu monarchie. Císař František Josef I. však, v zájmu monarchie, dal svolení pouze k morganatickému sňatku a František Ferdinand musel podepsat dokument, v němž se za své budoucí potomky vzdával jakýchkoli nároků na trůn monarchie. Svatba se uskutečnila 1. července 1900 v Zákupech a nezúčastnil se jí nikdo z císařské rodiny, ani Františkovi sourozenci. Z ženichovy strany dorazily pouze nevlastní matka Marie Tereza a obě její dcery. Téhož dne byla Žofie povýšena na kněžnu z Hohenbergu s oslovením Její Jasnost (Ihre Durchlaucht).
Rodinný život
Manželé žili na zámku Konopiště, který František Ferdinand zakoupil v roce 1887 jako lovecký zámeček, a který nechal přestavět. Žofie porodila na zámku dvě ze tří dětí a vedla zde klidný a šťastný rodinný život. Svého manžela nesměla oficiálně doprovázet a jejím prvním vystoupením na veřejnosti byla cesta do Sarajeva. Celou rodinu několikrát navštívila arcivévodova nevlastní matka Marie Tereza a jejich hostem byl i německý císař a pruský král Vilém II., který hostitelce daroval drahocenný servis.
V říjnu 1909 byla Žofie povýšena do vévodského stavu ad personam - stala se vévodkyní z Hohenbergu s titulem Její Výsost (Ihre Hoheit). To patřičně pozvedlo její status, neboť dosud byla při ceremoniálních příležitostech v nižším postavení, nežli jiné byť i významné arcivévodkyně a docházelo tak často k poněkud prekérním situacím, kdy z tohoto důvodu nemohla být po boku svého manžela.
Osudná cesta do Sarajeva
Žofie se se svým manželem zúčastnila vojenských manévrů v Sarajevu. 28. června 1914 při návštěvě města byla zasažena kulkou z pistole atentátníka. Kulka přerušila břišní tepnu a Žofie na místě vykrvácela. Také její manžel František Ferdinand atentátu podlehl. Spěšný pohřeb se konal ve Vídni bez přítomnosti dětí. Žofiina rakev, na níž byly položeny vějíř a rukavice, jako symbol ženy (nikoli dvorní dámy), stála na stejné úrovni jako rakev zesnulého Františka Ferdinanda; často udávaná informace, že rakev byla o stupeň níže než manželova, čímž mělo být zdůrazněno Žofiino nižší postavení, se nezakládá na pravdě. Žofie byla pohřbena v rodinné hrobce na zámku Artstetten.
Potomci
Ze šťastného manželství, které bylo často označováno jako romantické, se Františku Ferdinandovi a Žofii narodili čtyři potomci:
- Žofie z Hohenbergu (1901–1990)
- Maxmilián z Hohenbergu (1902–1962)
- Arnošt z Hohenbergu (1904–1954)
- syn (*/† 1908)
Odkazy
Literatura
- Jan Galandauer: František Ferdinand d'Este, Praha 1993 ISBN 80-7185-325-9
- Jiří Pernes: Život plný nepřátel. Život a smrt Ferdinanda d'Este, Praha 1994 ISBN 80-85893-01-0
- JAROLÍMKOVÁ, Stanislava. Slavní Češi a jejich blízcí. 1. vyd. Praha: Universum, 2020. 208 s. ISBN 978-80-242-6395-3. Kapitola "Nevhodně" progresivní lidumil Karel Hrabě Chotek a syn Bohuslav i vnučka Žofie, s. 9–37.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Žofie Chotková na Wikimedia Commons
- Životopis Žofie Chotkové z Hohenbergu
- Pořad Českého rozhlasu Plus A bude se to řezat! aneb Příběh řidiče arcivévody Františka Ferdinanda, obsahuje velké množství málo známých informací o řidičích následníka trůnu a jeho manželky a o jejich osudech během atentátu i po něm.