Nemrut Dag
Nemrut Dag (Nemrud Dağı, Nemrut Dağı, Góra Nemrut) je vrch v juhovýchodnej Anatólii (Turecko), vysoký 2 150 m. Od roku 1987 je zapísaný v zozname Svetového dedičstva UNESCO.
Nemrut Dağ* | |
---|---|
Lokalita Svetového dedičstva UNESCO | |
![]() | |
Nemrut Dag | |
Štát | ![]() |
Typ | kultúrna pamiatka |
Kritériá | i, iii, iv |
Identifikačné č. | UNESCO 448 |
Región** | Európa a Ázia |
Súradnice | 37°58′57″S 38°44′28″V |
História zápisu | |
Zápis | 1987 (11. zasadnutie) |
* Názov ako je zapísaný v zozname Svetového dedičstva. ** Klasifikované regióny podľa UNESCO. |
![](../I/Turkey_nemrut_dagi_3.jpg.webp)
Na jeho vrchole Antiochios I., kráľ Kommageny v rokoch 69 až 34 pred Kr., postavil nezvyčajný monument. Ten mal pripomínať jeho vlastnú slávu a slávu bohov. Antiochos umiestnil na Nemrut Dag obrovské sochy bohov – a seba zaradil medzi nich. Bol to obrovský pomník bezvýznamného kráľa, ktorý sa sám radil medzi nesmrteľných.
Opis
Na vrchole hory je navŕšený hrob, ktorý pozostáva z kopy voľne uložených kameňov a na severnej a východnej strane ho strážia dva levy, dva orly a deväťmetrové sochy. Tie predstavujú Herakla, Dia, Oromadesa (perzský boh Ahura Mazdá), Tyché, Apolóna-Mithru a samotného Antiocha. Figúry sú stvárnené posediačky, hlavy majú poodpadávané a ležia naokolo. Po stranách 49 m vysokého návršia hrobu s priemerom 150 m stoja rovnaké figúry. Na dobre zachovaných reliéfoch na západnej terase sa Antiochos zobrazuje, ako si potriasa rukou s Apolónom, Diom a Herkulom.
Osobitne významná je kamenná doska, na ktorej je zobrazený lev pod hviezdnou konšteláciou. Usporiadanie hviezd, planét Jupitera, Merkúra a Marsu ukazuje zvláštnu astronomickú konšteláciu, ktorá bola pozorovateľná 7. júla 62 pred Kr. Tento dátum sa pokladá za začiatok výstavby Nemrut Dagu.
Na východnej strane hrobového návršia sa nachádza oltár. Celý komplex pravdepodobne denne slúžil na náboženské obrady, kým Nemrut Dag v roku 1881 neobjavil nemecký inžinier Karl Sester.
Antiochov hrob sa síce nenašiel, predpokladá sa však, že je pochovaný na tomto mieste.
Významní bádatelia
- Friedrich Karl Dörner
- Theresa Goell
- Osman Hamdi Bey
- Karl Humann
- Otto Puchstein
- Karl Sester