Len
Lněné textilní vlákno se získává ze stonku lnu setého (lat.: Linum usitatissimum L.). V surovém lnu tvoří jednotlivá 20–50 milimetrů dlouhá vlákna svazek o délce 50–90 centimetrů. [1]
![](../I/Grand-Reng_JPG02.jpg.webp)
Vývoj od pradávna po dnešek
![](../I/Drhlen.jpg.webp)
Nejstarší nálezy lněných výrobků pochází asi ze 7. tisíciletí před n. l. podle některých údajů z Jižní Ameriky, podle jiných z Íránu. Do Evropy se len dostal asi o 4 tisíce let později (nález ve Švýcarsku). Na konci 18. století se len v Evropě s 18 % (vlna 78 %) významně podílel na celkové spotřebě textilních vláken. [2]
V roce 2014 se celosvětová roční produkce lněných vláken (včetně koudele) udávala s 0,32 milionu tun (asi 0,3 % všech textilních vláken) na osevní ploše 193 416 ha. [3] Na dodávkách lněných vláken se podílely: Francie s 22 %, Bělorusko s 21 %, Rusko 19 % a Čína s 16 %. [4]
V EU se v roce 2003 získalo ze 102 000 hektarů cca 190 000 tun vláken, ze kterých bylo použito: [2]
![](../I/Flachs_5.jpg.webp)
% | Účel | Výnos €/kg | Poznámka |
61 | na lněné příze | 1,60 x | 4/5 vláken na export do Číny |
16 | na výrobky z koudele | 0,35 | 1/3 vláken na export do Číny |
13 | na výrobu papíru | 0,17 | |
9 | na vrstvené hmoty | 0,40 | |
1 | na netkané textilie | 0,50 |
x Koncem 2. dekády 21. století dosahovala cena až 2,80 €/kg.[5]
Vlastnosti
Technická vlákna (převážná část sklizně) dosahující délky 30–100 cm sestávají z elementárních vláken s průměrnou délkou 32 mm, tloušťkou 19 µm a pevností 5–8 cN/dtex. Za mokra se pevnost zvyšuje až o 20 %.
Vlákna mají malou pružnost a dobrou vodivost tepla. Výrobky ze lnu mají studený omak, dobře snášejí praní, ale mají silný sklon k mačkavosti.[6]
![](../I/Zwingelmachine_(2).JPG.webp)
Zpracování lnu
K výrobě příze se vlákna lnu musí ojednotit přípravnou procedurou (trhání – rosení nebo máčení – odsemeňování a lámání stonků – potěrání (tření) – vochlování). K výrobě lněné příze se pak dá použít jen asi 10 % vláken, zbytek je koudel (k výrobě hrubších přízí), pazdeří a odpady.
![](../I/Flachs_2009.jpg.webp)
Další výrobní postup v přádelně:
- Posukování, často spojené se směsováním s chemickými vlákny (PES, VI) na strojích podobných jako na zpracování ovčí vlny
- předpřádání na křídlovém stroji
- dopřádání za mokra na prstencovém stroji (přást prochází před průtahovým ústrojím lázní o teplotě 50–70 °C).[6]
![](../I/Phormium_tenax_-_Jardim_Bot%C3%A2nico_de_S%C3%A3o_Paulo_-_IMG_0246.jpg.webp)
- Technologie dopřádání za mokra se zakládá na patentu Francouze Philippe de Girarda z roku 1820. V roce 1835 se vyrábělo už 90 % lněných přízí tímto způsobem. [7] (Starší, později zdokonalená technologie dopřádání za sucha se používá pří výrobě hrubých, směsových a koudelových přízí).
Produkce v Československu a Česku
V Československu byl len významnou zemědělskou plodinou zejména v bramborářských a podhorských oblastech. Za první republiky došlo k největšímu rozmachu pěstování lnu v roce 1925, kdy bylo oseto 24 731 hektarů, výnos sklizeného lněného vlákna činil 13 070 tun. [9] V roce 1929 poklesla osevní plocha lnu na 18 783 hektarů a klesající produkci v návaznosti na dovozy ze zahraničí řešila tehdejší Poslanecká sněmovna. [10] K rozvoji pěstování lnu došlo i po druhé světové válce. Výroba se znovu zvyšovala až do osmdesátých let 20. století, kdy bylo oseto až 25 tisíc hektarů. [11] Počátkem devadesátých let 20. století se vlivem otvírání se trhu západní Evropě a vlivem nerovných podmínek v zemědělství plocha pěstovaného lnu neustále snižovala. V roce 1998 činila výměra pěstovaného lnu v Česku pouze dva tisíce hektarů. [11]
Došlo k útlumu domácí textilní výroby, k snížení ceny lnu na světových trzích, pro pěstitele byl po vstupu do Evropské unie i méně výhodný dotační systém. V roce 2009 bylo oseto v ČR lnem pouze 150 hektarů a o rok později ukončila svoji činnost i společnost Čemolen, která se zpracováním lnu zabývala od padesátých let 20. století. [12] V současné době se pěstováním lnu v Česku zabývá pouze několik málo zemědělských nadšenců.[13] Roku 2016 bylo oseto 111 hektarů a použit pro lněný olej.[14]
Vlastnosti a použití příze
![](../I/Hemstitch.jpg.webp)
Pevnost osnovních přízí dosahuje až 23 cN/tex a pevnost útkových asi 18 cN/tex. Lněné příze jsou o 20–30 % pevnější než průměrné příze z bavlny a za mokra se jejich pevnost zvyšuje o dalších 30 %.[15] Typická je nestejnoměrnost („lněný“ vzhled) ve tkanině, tvrdý omak a malá tažnost (2–5 %). Tkaniny se vyrábí nejčastěji v plátnové nebo keprové vazbě, známé jsou však i výrobky z žakárových strojů. Na osnovu se dají použít jen velmi stejnoměrné, drahé příze, proto se ve tkaninách nejčastěji kombinuje lněný útek s bavlněnou osnovou.[6]
Použití tkanin
Lněné a směsové tkaniny se používají na letní svrchní ošacení a letní obuv, na dekorace, malířské plátno a vazbu knih. Tradiční prostěradla, ubrusy a utěrky z lněných tkanin jsou stále častěji nahrazovány levnějšími výrobky z bavlny a umělých vláken. Menší část přízí se používá k výrobě obuvnických šicích nití. [16]
Odkazy
Reference
- Kießling/Matthes: Textil- Fachwörterbuch, Berlin 1993, ISBN 3-7949-0546-6, str. 130
- Studie zur Markt- und Konkurrenzsituation [online]. nova-Institut, 2008 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (německy)
- Crops [online]. FAO, 2017 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (anglicky)
- Investigating Value Added [online]. SIT Solutions, 2015-02-23 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (anglicky)
- Linen Fiber and Yarn Prices [online]. Emerging Textiles, 2019-05-15 [cit. 2021-06-18]. Dostupné online. (anglicky)
- Pospíšil a kol.: Příručka textilního odborníka, SNTL Praha 1981, str. 125–135, 499–530
- Mecheels, Vogler, Kurz: Kultur- und Industriegeschichte der Textilien, Hohensteininstitute Bönningheim 2009, ISBN 978-3-9812485-3-1, str. 293
- Souček a kol.: Technologie přádelnictví, SNTL Praha 1986, str. 103–179
- Zákon o ochraně lnářství [online]. Poslanecká sněmovna ČSR, 1930-06-05 [cit. 2017-10-30]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-04. (česky)
- Zákon o ochraně lnářství [online]. Poslanecká sněmovna ČSR, 1930-11-20 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (česky)
- Len přadný [online]. Lnářský svaz ČR, 2003 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (česky)
- Čemolen [online]. deník, 2010-05-25 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (česky)
- Farmáři v Česku [online]. finance, 2010-02-17 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (česky)
- https://olomoucky.denik.cz/zpravy_region/zluta-pole-redi-modra-na-bouzovsko-se-vratil-len-20160708.html - Žlutá pole ředí modrá. Na Bouzovsko se vrací len
- Schenek: Lexikon Garne und Zwirne, Deutscher Fachverlag 2005, ISBN 3871508101, str. 191-192
- Lněné tkaniny [online]. Enviweb, 2009-05-09 [cit. 2017-10-30]. Dostupné online. (česky)
Literatura
- Simon/Horáček: Technologie přádelnictví, SNTL Praha 1987, str. 70–93
- Statistická ročenka 1985, SNTL Praha, str. 408
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu len na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo len ve Wikislovníku
- Sklizeň lnu a výroba lněné příze (Youtube)