Kazaň
Kazaň (rusky Казань, tatarsky Казан) je administrativním a kulturním centrem Tatarstánu a jedním z největších měst v Rusku. Zároveň je střediskem Povolžského federálního okruhu a Povolžského ekonomického rajónu. Nachází se v evropské části Ruské federace na levém břehu řeky Volhy (a na jejím soutoku s Kazankou). Zachovalo se zde mnoho stavebních památek včetně Kazaňského kremlu. Žije zde přibližně 1,24 milionu[1][2] obyvatel, převážně Tataři a Rusové.
Kazaň Казань / Казан | |
---|---|
![]() Kazaňský kreml | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 55°47′27″ s. š., 49°6′52″ v. d. |
Nadmořská výška | 116 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+3 |
Stát | ![]() |
Federální okruh | Povolžský |
Republika | Tatarstán |
Administrativní dělení | 7 rajónů |
![]() Tatarstán na mapě Ruska | |
![]() ![]() Kazaň Město na mapě Tatarstánu | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 425,3 km² |
Počet obyvatel | 1 243 500 (2018)[1][2] |
Hustota zalidnění | 2 923,8 obyv./km² |
Etnické složení | Rusové (48,6 %), Tataři (47,6 %) a další |
Náboženské složení | pravoslaví a sunnitský islám |
Správa | |
Starosta | İlsur Metşin (Jednotné Rusko) |
Vznik | 1005 |
Oficiální web | kzn |
Telefonní předvolba | +7 843 |
PSČ | 420 xxx |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
Kazaň v době vlastní nezávislosti
![](../I/CasanTartarorum_by_Olearius.jpg.webp)
Kazaň založili údajně Povolžští Bulhaři, ačkoliv se o tom spekuluje, a to v době někdy mezi 11. a 13. stoletím. Jedním z nejstarších nálezů v Kazani byla česká mince z jedenáctého století se zobrazením svatého Václava, kterou našli během vykopávek v Kazaňském kremlu.[3] Svoje vlastní mince začali v Kazani razit až v roce 1408. Z této doby pochází první stavby místního kremlu. V tomto období mělo město význam jako zastávka obchodníků na cestě ze Skandinávie do dnešního Íránu. Vznikl zde bazar, který se stal centrem obchodu v celé oblasti; hlavně s nábytkem. Po zničení Zlaté hordy v 15. století se zde postupně zformoval Kazaňský chanát, který bohatl. Jeho centrum – Kazaň, velmi prosperovalo. Byla opravena citadela a posíleno opevnění. V roce 1487 se Rusové pokoušeli Kazaň dobýt, ale neúspěšně.
Kazaň v době ruského carství
![](../I/1767_illustration_of_Kazan.jpg.webp)
Teprve Ivan IV. Hrozný v polovině 16. století Kazaň úspěšně připojil k Rusku. Byl ustanoven nový správce města – kníže Alexandr Gorbatyj Šujskij, za jehož vlády byli mnozí Tataři zabiti, obráceni násilně ke křesťanství a nakonec vystěhováni na místo vzdálené 50 km od města. V Kazani samotné byly zbořeny všechny mešity a paláce patřící Tatarům. O několik let později, v roce 1579, navíc vypukl velký požár. Po něm byl opět obnoven Kazaňský chanát, tentokrát už i s pomocí samotných Rusů. Roku 1612 byla ale jeho nezávislost zrušena, a to ruským nacionalistou Kuzmou Mininem. Toto období pro nás zůstává zatím nejasné, není o něm mnoho informací.
V roce 1708 byl Kazaňský chanát zrušen celý a přeměněn na gubernii. To se událo v době Petra Velikého. Po jeho návštěvě se v Kazani začaly vyrábět lodě pro Kaspickou flotilu. Na konci 18. století, v roce 1774, vypuklo povstání pohraničníků a Rolníků vedené donským kozákem Jemeljanem Pugačovem, při němž bylo město téměř zničeno. Naštěstí pak bylo za vlády Kateřiny Veliké rychle obnoveno. Byl zde povolen islám, přesto však diskriminace Tatarů neskončila. Na začátku 19. století tak už na Kazaňské státní univerzitě mohli tisknout Korán a začal rozvoj města.
Ke sklonku 19. století se město stalo průmyslovým centrem středovolžské oblasti, kam se stěhovali lidé za prací. Roku 1875 byla ve městě zřízena koňská dráha, kterou v roce 1899 nahradila elektrická tramvaj. Pravomoci Tatarů po revoluci v roce 1905 neustále rostly, Tataři získali kulturní autonomii a město se stalo jejich kulturním centrem. Začaly se objevovat první noviny v tatarštině a vzniklo tatarské divadlo.
Kazaň v době SSSR a současnosti
![](../I/Kazan_Kremlin_exterior_view_08-2016_img3.jpg.webp)
V noci z 6. na 7. srpna 1918 obsadili město českoslovenští legionáři a převzali zlatý carský ruský poklad. Město drželi 44 dní než ustoupili bolševické přesile. [4]
Po revoluci a občanské válce mezi lety 1917 a 1919 zde bolševická moc ustanovila Tatarskou autonomní sovětskou socialistickou republiku. Tehdy zde žilo přibližně 200 000 lidí, město bylo středem náboženských aktivit v celé oblasti. V rámci komunistického protináboženského boje tak byla uzavřena a zničena většina kostelů a mešit, stejně jako v celém SSSR. Během 2. světové války sem, jako i do jiných měst v Povolží a v okolí Uralu, byly přestěhovány závody na válečnou výrobu (výroba tanků a letadel), ve městě tak dodnes funguje např. Kazaňský vrtulníkový závod. Město rychle rostlo; zatímco pětisettisícovou hranici překonalo až v 50. letech, o zhruba dalších třicet let později se Kazaň stává již městem milionovým. Na jeho okraji vyrostlo mnoho panelových sídlišť.
Po pádu sovětského impéria se v Kazani opět začala rozvíjet tatarská kultura, stavěly se nové mešity a kostely. Centrum města prošlo rozsáhlou rekonstrukcí. Roku 2005 byla v Kazaňském kremlu otevřena u výročí tisíc let od založení města mešita Kul Šerif, svého času největší mešita v Rusku. Místní kreml je symbolem státnosti celého Tatarstánu. K tisíciletí existence města bylo slavnostně otevřeno také nové metro. Nachází se zde také letiště Kazaň, největší v Tatarstánu.
Obyvatelstvo
|
|
Významné stavby
![](../I/Kazan_Center_from_Fizkorpus.jpg.webp)
- Kazaňský kreml (zapsaný v UNESCO)
- Kazaňská státní univerzita
- mešita Kul Šerif
Partnerská města
Nur-Sultan, Kazachstán
Džidda, Saúdská Arábie
Istanbul, Turecko
College Station, Texas, USA
Braunschweig, Německo
Eskişehir, Turecko
Ankara, Turecko
Odkazy
Reference
- Dostupné online.
- 26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года. Dostupné online. [cit. 2019-01-23]
- VAVROUŠKA, Petr. Česká mince mění město. Český rozhlas. Dostupné online [cit. 2016-11-13].
- PRECLÍK, Vratislav. Masaryk a legie, váz. kniha, 219 str., vydalo nakladatelství Paris Karviná, Žižkova 2379 (734 01 Karviná) ve spolupráci s Masarykovým demokratickým hnutím, 2019, ISBN 978-80-87173-47-3, str.12 - 25, 30 - 137, 140 - 149
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kazaň na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Kazaň ve Wikislovníku
- (rusky)(tatarsky)(anglicky) Oficiální stránky
- (rusky)(tatarsky)(anglicky) Tisíc let Kazaně
- (rusky) Architektura Kazaně