Demonstrace (protest)
Demonstrace je shromáždění lidí na veřejném prostranství za účelem předvedení společného názoru, zpravidla politického rázu. Účastník demonstrace se nazývá demonstrant.
![](../I/1963_march_on_washington.jpg.webp)
Mezi největší demonstrace v historii lidstva patří kupříkladu demonstrace v NDR 4. listopadu 1989 na berlínském Alexanderplatzu, které se zúčastnilo přes milión občanů, nebo 14. listopadu 1969 největší protiválečná demonstrace v historii USA, které se zúčastnilo na 250 000 demonstrantů. 26. listopadu 1989 protestovalo proti komunistickému režimu v Československu více než 500 000 lidí.
Demonstrace v Česku
Od roku 1990 se pořádání demonstrací řídí zákonem č. 84/1990 Sb., o právu shromažďovacím, který jednoznačně stanoví, že k jejich uspořádání není třeba předchozího povolení, ale jen oznámení, které je ovšem potřeba podat alespoň 5 dnů předem nejčastěji místnímu obecnímu úřadu.[1] Je pouze zakázáno demonstrovat v okruhu 100 m od budov obou komor Parlamentu a Ústavního soudu, nebo míst, kde tyto instituce právě zasedají.[2][3] Na druhou stranu je možné už řádně oznámenou demonstraci zakázat, pokud by směřovala k výzvě popírat nebo omezovat občanská práva, dopouštět se násilí nebo jinak porušovat ústavu a zákony. Dalšími důvody zákazu mohou být organizační důvody, když už se na oznámeném místě a v oznámeném čase má konat jiná demonstrace, nebo když je to nutné kvůli zdraví účastníků, dopravě či zásobování; v těchto případech má ale úřad oznamovateli nejdříve nabídnout jiné vhodné místo či dobu konání.[4] Proti rozhodnutí o zákazu lze podat žalobu ke správnímu soudu, pokud se však zakázaná demonstrace bude přesto konat, bude rozpuštěna. Stejně tak bude rozpuštěna demonstrace, která zakázána nebyla, ale v jejím průběhu nastaly takové skutečnosti, které by k jejímu zákazu vedly.[5]
Významné demonstrace
- 28. listopadu 1905 – demonstrace za všeobecné hlasovácí právo na Staroměstském náměstí
- květen 1918 – protiválečná demonstrace na Václavském náměstí
- 14. října 1918 – protihladová generální stávka v českých zemích s centrem na Staroměstském náměstí
- 22. září 1938 – demonstrace před sídlem Poslanecké sněmovny v Rudolfinu za obranu republiky proti Mnichovské dohodě, přes 250 000 lidí
- 28. října 1939 – výročí vzniku Československého státu, protinacistická demonstrace, silou potlačena. Byli při ní zabiti Jan Opletal a Václav Sedláček.
- 21. února 1948 – demonstrace příznivců Komunistické strany Československa za dosazení komunistických ministrů do vlády na Staroměstském náměstí
- 25. února 1948 – nátlaková demonstrace komunistů na podporu návrhu Klementa Gottwalda o dosazení ministrů na Václavském náměstí
- 21. srpna 1968 – demonstrace proti okupaci Československa vojsky Varšavské smlouvy
- 21. srpna 1969 – u příležitosti prvního výročí okupace
- 21. srpna 1988 – 20. výročí okupace
- 28. října 1988 – výročí vzniku Československého státu
- leden 1989 – Palachův týden
- 17. listopadu 1989 – vzpomínková demonstrace k 50. výročí obsazení vysokých škol
- od 20. listopadu 1989 – série protestních demonstrací proti komunistickému režimu
- 26. listopadu 1989 – největší demonstrace na Letenské pláni, zúčastnilo se přes 500 000 lidí
- 3. prosince 1999 – Děkujeme odejděte! proti Václavu Klausovi a Miloši Zemanovi během trvání Opoziční smlouvy, odhadováno minimálně 50 000 lidí
- 26. září 2000 – násilné demonstrace proti celosvětové globalizaci u příležitosti zasedání Mezinárodního měnového fondu a Světové banky v Praze
- 3. ledna 2001 – demonstrace na podporu vzpoury v České televize a za zrušení Opoziční smlouvy, odhadováno kolem 100 000 lidí
- srpen–září 2011 – protiromské demonstrace ve Varnsdorfu.
- 21. dubna 2012 – nesouhlas s fiskální politikou premiéra Petra Nečase a ministra financí Miroslava Kalouska. 80 až 90 000 lidí (dle policie), 120 000 (dle organizátorů – odborářů)
- 22. května 2019 – 4. demonstrace v řadě proti jmenování Marie Benešové ministryní spravedlnosti a premiérovi Andreji Babišovi. Odhadováno 50 až 70 000 lidí (60 % Václavského náměstí zaplněno)[6]
- 4. června 2019 – 6. demonstrace v řadě proti premiérovi Andreji Babišovi a ministryni spravedlnosti Marii Benešové. Odhad organizátorů 120 000 lidí, dle ministra vnitra Jana Hamáčka 70 000.[7]
- 23. června 2019 – 8. demonstrace v řadě proti premiérovi Andreji Babišovi a ministryni spravedlnosti Marii Benešové. Podle výpočtů mobilního operátora T-Mobile na Letné protestovalo 283 tisíc lidí, což je na území Česka nejvíce od roku 1989.[8]
- 16. listopadu 2019 – demonstrace „Letná 2“ proti premiérovi Andreji Babišovi a za zdravější demokracii. Podle mobilního operátora T-Mobile se zúčastnilo 257 tisíc lidí, dle policie asi 250 tisíc.
Odkazy
Reference
- § 1 odst. 4 a § 5 zákona č. 84/1990 Sb., o právu shromažďovacím
- § 1 odst. 5 zákona o právu shromažďovacím
- § 25 zákona č. 182/1993 Sb., o Ústavním soudu
- § 8 a 10 zákona o právu shromažďovacím
- § 11 odst. 3 a § 12 zákona o právu shromažďovacím
- Lídr spolku Milion chvilek pro demokracii Minář: Babiš zlehčuje demokracii. Bojí se. Novinky.cz [online]. [cit. 2019-05-22]. Dostupné online.
- 120 tisíc lidí na demonstraci? Ne. 100 tisíc? Ne. 90 tisíc? Ne. 80 tisíc, hahaha, to těžko. Tady máte oficiální číslo ministra vnitra. Parlamentní listy [online]. [cit. 2019-06-07]. Dostupné online.
- Na Letné protestovalo 283 tisíc lidí, zpřesňuje čísla T-Mobile. Jak se počítá demonstrace?. ct24.ceskatelevize.cz [online]. Dostupné online.
Literatura
- PETRÁČKOVÁ, Věra; KRAUS, Jiří, a kol. Akademický slovník cizích slov A–Ž. Praha: Academia, 2000. 834 s. ISBN 80-200-0607-9.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu demonstrace na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo demonstrace ve Wikislovníku
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž tématem jsou demonstrace