Zázvor
Zázvor je koření získávané z oddenků stejnojmenné rostliny, zázvoru lékařského (pravý, Zingiber officinale). Může mít žlutou, okrovou až červenou barvu; má výraznou pryskyřičnou vůni; jeho chuť je velmi výrazná, aromatická, slabě ovocná až citrusová a sladce pikantní (ve větším množství je až velmi ostrá).
![](../I/Starr_070730-7818_Zingiber_officinale.jpg.webp)
Je nezbytnou součástí indické a čínské kuchyně. Používá se do sladkých i slaných pokrmů: zázvorového pečiva, guláše, pečených mas, ale i piva nebo limonád. Čerstvý, sušený, vařený i nakládaný působí příznivě na lidské zdraví.
V obchodech je známý v různě připravených formách jako zázvor černý (oddenky neoloupané) a zázvor bílý (oddenky oloupané); v Japonsku se pak používá růžový zázvor (nakládané plátky oddenku).
Původ
![](../I/Zingiber_officinale_-_K%C3%B6hler%E2%80%93s_Medizinal-Pflanzen-146.jpg.webp)
Není známo, odkud zázvor přesně pochází. Občas se uvádí, že byl nejdříve pěstován na jihu Číny, odkud pronikl do Indie.[zdroj?] S jistotou můžeme říci, že v Indii a Číně se používá již více než tři tisíciletí. Z těchto oblastí se pravděpodobně zásluhou fénických mořeplavců rozšířil do zemí Blízkého východu a do okolí Středozemního moře.
Byl znám i ve starověkém Řecku, Římě i Egyptě, kde byl používán jako dnes – do omáček, ke kuřecímu masu nebo jako přísada k luštěninám.
Na africký kontinent přinesli tuto rostlinu Portugalci, do Jižní Ameriky jej v 16. století zavezli Španělé.
Oddenky zázvoru se v teple nekazí, a proto se stal jedním z prvních druhů koření přepravovaných arabskými obchodníky do Evropy i Afriky. Ve středověku zázvor v evropské kuchyni zdomácněl natolik, že nechyběl na žádném stole obdobně jako dnes pepř se solí.[1]
Rostlina
Zázvor lékařský (pravý, obecný; Zingiber oficinale) je vytrvalá rostlina. Má květy růžovobílé nebo nažloutlé barvy. Koření se získává z oddenku (někdy chybně uváděno z kořene).
Léčitelství
Zázvor má antibakteriální a protizánětlivé účinky.[zdroj?!] Pomáhá při žaludečních, cestovních a těhotenských nevolnostech.[zdroj?!] Léčí rýmu a chřipku.[zdroj?!] Snižuje cholesterol, stimuluje krevní oběh a podporuje redukci váhy.[zdroj?!] Používá se též jako afrodisiakum, a to především mladý oddenek, často v kombinaci s medem.[2] Má ale mnoho vedlejších účinků. Některým lidem způsobuje zažívací obtíže, pálení žáhy nebo bušení srdce. Není proto vhodný pro děti. Pro těhotné se doporučuje jen v omezené míře. Vyhnout by se mu měli i diabetici nebo lidé užívající léky proti překyselení žaludku, na srdce a snížení krvácení.[3]
Chuť
Nejvýraznější chuťovou složkou je olej obsahující aromatické látky, například zingiberen a malé množství bisabolenu, které dodávají zázvoru typickou vůni.
Ostrou a výraznou chuť má na svědomí gingerol, látka chemickým složením podobná kapsaicinu (v pálivých paprikách a chilli).
Při vaření se gingerol přeměňuje na zingeron, který je aromatickou látkou využívanou v potravinářském průmyslu a při výrobě parfémů.
Pokrmy
- Kandovaný zázvor – čerstvý zázvor se oloupe, nakrájí na plátky a ponoří do hrnce s vodou. Po třiceti minutách vaření na mírném plameni jsou plátky změklé. Voda se slije a plátky vloží do hrnce se stejným váhovým množstvím cukru a trochou vody. Vaří se za stálého míchání dokud plátky nejsou průsvitné a voda se zcela nevypaří. Nakonec plátky obalíme v cukru.
- Perník
- Zázvorky – staročeské vánoční cukroví[4]
- Zázvorová limonáda (nesprávně zázvorové pivo) – slabší nealkoholický nápoj, oblíbený zejména ve Velké Británii.
- Zázvorový čaj – je asijskou specialitou.
- Zázvorová zmrzlina
- Zázvorová káva – káva nebo čaj mohou být ochuceny zázvorem.
- Zázvorové víno – je britský tradiční druh vína ochucený zázvorem prodávaný v zelené lahvi.
- Gari – v Japonsku používaná forma nakládaného růžového zázvoru do pokrmů suši.
- Zázvorový pudink [5]
Pěstování
![](../I/Gingerfield.jpg.webp)
Oblasti pěstování zázvoru leží v tropech a subtropech. V roce 2017 měla největší pěstební plochu na světě Indie (168 000 hektarů). Indie také byla největším výrobcem, většina produkce byla ale určena pro vlastní spotřebu.[7] V roce 2017 bylo podle Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) celosvětově vyprodukováno přibližně 3,04 milionu tun zázvoru. Tabulka uvádí přehled šesti největších producentů zázvoru na světě, kteří vyprodukovali celkem 86,9 % světové produkce.
Pořadí | Stát | Množství (v tunách) |
---|---|---|
1 | ![]() | 1 070 000 |
2 | ![]() | 557 303 |
3 | ![]() | 349 895 |
4 | ![]() | 279 504 |
5 | ![]() | 216 587 |
6 | ![]() | 216 587 |
Svět celkem | 3 038 122 |
Zajímavosti
Slovenský název této rostliny ďumbier dal název nejvyššímu vrchu Nízkých Tater.
Galerie obrázků
Odkazy
Reference
- Čtrnáctideník 100 + 1 zahraniční zajímavost: 15/2007. Str. 60 - 61. Vydalo 100 + 1 a. s., Praha, 2007. ISSN 0322-9629
- WOLF, Augustin; HRUBÝ, Stanislav; HÁJEK, Miloš. Elixíry života. V Praze: Pragma, 1997. 306 s. ISBN 80-7205-432-5. Kapitola Zázvor, s. 190.
- http://www.lavivant.cz/blog/4-lecive-koreny-ktere-zazenou-rymu-depresi-i-sexualni-problemy/ Archivováno 19. 9. 2015 na Wayback Machine)
- Vánoční cukroví - staročeské zázvorky
- Zázvorový pudink
- Korán. Překlad Ivan Hrbek. V tomto překladu a v Odeonu 2. vyd. Praha: Odeon, 1991. 794 s. ISBN 80-207-0444-2. S. 171.
- Crops and livestock products > Ginger (statistika FAO) [online]. fao.org [cit. 2019-08-09]. Dostupné online. (anglicky)
- Crops > Ginger (statistiky produkce FAO pro rok 2017) [online]. fao.org [cit. 2019-02-08]. Dostupné online. (anglicky)
Literatura
- Haigh Charlote: The Top 100 Immunity Boosters – Duncan Baird Publishers Ltd. London 2005; česky: 100 NEJ potravin pro imunitu – nakl. Slovart Praha 2007, 1. vyd. (130 stran) str. 112-113.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zingiber na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo zázvor ve Wikislovníku
Kniha Wikikuchařka/Koření/Zázvor ve Wikiknihách
- Návod na výrobu afrodiziakální tinktury a zázvorové pomazánky na tech-info.cz
- Zázvor - zdravý všelék na hubnuti.org
- Zázvor.info
- Zázvor a jeho léčivé účinky na elegantnibydleni.cz
- Léčivé účinky zázvoru na magazinobydleni.cz