Werichova vila
Werichova vila nebo Dobrovského domek jsou názvy používané k označení historické budovy čp. 501 na pražském malostranském ostrově Kampa, naproti Lichtenštejnskému paláci, na rozhraní její zastavěné a parkové části. Budova významná především svým umístěním a několika slavnými obyvateli, prošla v letech 2015 až 2017 rekonstrukcí pro muzejní využití Nadací Jana a Medy Mládkových. Stavba je chráněna jako kulturní památka.[1]
Werichova vila | |
---|---|
![]() Werichova vila nebo též dům Josefa Dobrovského | |
Účel stavby | |
Původně koželužna, později nájemní dům. | |
Základní informace | |
Sloh | klasicismus |
Architekt | Ignác Jan Nepomuk Palliardi |
Výstavba | 16. století |
Přestavba | 17. století, 1803 |
Současný majitel | městská část Praha 1 |
Pojmenováno po | Jan Werich |
Poloha | |
Adresa | U Sovových mlýnů 501/7, Malá Strana, Praha 1, ![]() |
Ulice | U Sovových mlýnů |
Souřadnice | 50°5′7,45″ s. š., 14°24′28,9″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 39547/1-876 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Web | Oficiální web |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
![](../I/Jan_Werich_a_autor_knih_o_Osvobozen%C3%A9m_divadle_Jarom%C3%ADr_Pelc_na_Kamp%C4%9B_v_roce_1977.jpg.webp)
První zmínka o stavbě pochází z roku 1580.[2] Dle průzkumu architektky Kateřiny Kroulíkové je však stavba podstatně starší. Podle ní části sklepů pocházejí dle způsobu zdění z období pozdní gotiky a dřevo stropu v přízemí dle dendrologického průzkumu pochází ze stromů pokácených kolem roku 1510.[3]
Základem dnešní podoby je pozdně renesanční přestavba z druhé čtvrtiny 17. století,[2] kdy zde byla koželužna nizozemského Serváce Engela a později jeho rodiny.[3] V roce 1725 přešla budova do šlechtického vlastnictví a koželužna byla zrušena. V době, kdy dům vlastnili Nosticové, zde v letech 1798–1803 žil Josef Dobrovský.[2]
V roce 1803 došlo ke klasicistní přestavbě domku dle plánů Ignáce Palliardiho. Byla přistavěna východní část s arkádami v přízemí, upraveno patro a dům opatřen novou mansardovou střechou s podkrovím. Dle plánu z roku 1840 byl pak na západě přistavěn skleník, ze kterého se zachovala jen severní zeď.[2]
Po roce 1918 přešel dům do vlastnictví státu. Poté došlo k dílčím úpravám prvního patra a podkroví dle plánů Bohumila Hübschmanna. Následně se zde vystřídali různí, často významní obyvatelé. Nájemníky donutila k vystěhování ničivá povodeň v roce 2002. Po ní byly provedeny opravy vnějšího pláště budovy (střecha, omítka, okna), vnitřek však dál čekal na rekonstrukci.
Ve dvou soutěžích na pronájem budovy vypsaných v roce 2008 a 2013 zvítězila Nadace Jana a Medy Mládkových provozující nedaleké Museum Kampa, Praha 1 však pronájem neschválila,[4] potřetí byla nadace vybrána za nájemce na jaře 2015 a následně byla zahájena rekonstrukce vily.[5] Po ukončení rekonstrukce byla budova otevřena 30. června 2017. Je zde umístěna stálá expozice o herci Janu Werichovi. Podkroví vily slouží pro pořádání výstav, přednášek a kulturních akcí. V přízemí se nachází kavárna "IPPA Cafe".
Související články
- Busta Jana Wericha na zídce vily
Slavní obyvatelé
![](../I/Praha%252C_Werichova_vila%252C_interi%C3%A9r_(03).jpg.webp)
![](../I/Park_Kampa%252C_pomn%C3%ADk_Josefa_Dobrovsk%C3%A9ho_a_Werichova_vila.jpg.webp)
- 1798–1803 Josef Dobrovský[3] – národní buditel, historik a zakladatel slavistiky
- 1929–1941 Zdeněk Wirth[3] – historik umění a významný památkář
- 1945–1980 Jan Werich[3] – známý herec a divadelník
- 1946–1948 Jiří Voskovec[3] – známý herec a divadelník
- 1948–1968 Vladimír Holan[6] – přední český básník
Ohlasy v kultuře
V domě se odehrává děj psychologického románu Třináctá komnata z roku 1944 spisovatele Vladimíra Neffa.
Odkazy
Reference
- Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2014-07-18]. Identifikátor záznamu 151578 : koželužna tzv. Werichova vila. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ .
- Vlček (1999)
- Vila Modrého abbé
- Praha 1 opět neschválila pronájem Werichovy vily, řeší ho už deset let na iDnes.cz
- http://www.rozhlas.cz/zpravy/regiony/_zprava/werichova-vila-na-kampe-se-zacina-opravovat-otevrit-by-se-mohla-v-kvetnu--1479932
- Werichova vila je dál bez nájemníka, vše se vrací na začátek na aktualne.cz
Literatura
- VLČEK, Pavel, a kol. Umělecké památky Prahy. Malá Strana. Praha: Academia, 1999. 686 s. ISBN 80-200-0771-7. S. 575–576.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Werichova vila na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- IPPA Café
- Vila modrého abbé na stránkách Hospodářských novin