Srebrenica
Srebrenica (Сребреница) je město na východě území Bosny a Hercegoviny, spadající pod Republiku srbskou.
Srebrenica | |
---|---|
![]() | |
![]() znak | |
Poloha | |
Souřadnice | 44°6′ s. š., 19°18′ v. d. |
Nadmořská výška | 275 m n. m. |
Stát | ![]() |
Entita | Republika srbská |
![]() | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 527 km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 56 |
PSČ | 75430 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Město bylo v minulosti známé pro nedaleké lázně a těžbu soli, olova, zinku a zlata. Samotné jméno města je odvozeno od slova stříbro.
Podle sčítání lidu z roku 1991 bydlelo ve srebrenické oblasti 37 213 obyvatel, z toho 72,9 % Bosňáků a 25,2 % Srbů.
Masakr ve Srebrenici
![](../I/Srebrenica_Potocari_Memorial_2.JPG.webp)
Dne 6. července 1995, během války v Bosně na srebrenickou enklávu bosenských muslimů zaútočily srbské jednotky pod vedením Ratka Mladiče. Přibližně 15 000 obyvatel se rozhodlo pro útěk k Tuzle, ostatní se vydali k několik kilometrů vzdálenému Potočari, kde se chtěli uchýlit pod ochranu jednotek UNPROFOR, ovšem bez úspěchu. Během dvou dnů bylo město vyklizeno a začaly hromadné vraždy. Až přes 8000[1] mužů bylo povražděno, většinou zastřeleno. Mnoho žen bylo znásilněno, došlo i k vraždám žen a nezletilých dětí.[2] V ovzduší občanské války přijala Rada bezpečnosti OSN rezoluci č. 824, která vyhlásila města Sarajevo, Tuzla, Bihać, Goradže, Žepa a Srebrenica bezpečnými zónami pod záštitou Ochranných sil Spojených národů /UNPROFOR/. 11. července 1995 Srbové dobyli bosňáckou enklávu Srebrenici, obléhanou od léta 1992. Zahynulo a zůstalo nezvěstných 8373 bosňáckých mužů a chlapců ve věku od 13 do 77 let, což z "bezletové zóny" učinilo dějiště největšího hromadného masakru v Evropě po druhé světové válce. Tehdy fatálně selhali nizozemští vojáci UNPROFOR.[3] Odvolací soud v Haagu v červnu 2017 v zásadě potvrdil rozsudek civilního soudu z roku 2014, že Nizozemsko nese část viny na masakru bosenských muslimů v Srebrenici v roce 1995. Podle rozsudku je stát zodpovědný asi za 300 muslimských mužů, jejichž deportaci z tzv. bezpečné zóny OSN do rukou bosensko-srbských jednotek umožnili nizozemští vojáci.[4]
Masakr ve Srebrenici je po holocaustu první soudem označenou genocidou.[5]
Odkazy
Reference
- Potocari Memorial Center PRELIMINARY LIST of Missing Persons from Srebrenica '95 Archivováno 18. 4. 2014 na Wayback Machine
- Rozsudek ICTY nad Radislavem Krstićem; odstavce 43-46; citace, PDF
- ŠAJTAR, Jaroslav. Před 25 lety vzplála válka v Jugoslávii, nejkrvavější konflikt v poválečné Evropě. Reflex.cz [online]. Czech News Center,a.s., 31.3.2017 [cit. 9.7.2017]. Dostupné online.
- ČTK. Soud v Haagu: Nizozemsko nese část viny na masakru v Srebrenici. Týden.cz [online]. EMPRESA MEDIA, 27.6.2017 [cit. 9.7.2017]. Dostupné online.
- Prohlášení ICTY: „Cíleným vyhlazením části Bosenské populace se srbské jednotky dopustily genocidy (…)“ Archivováno 19. 4. 2006 na Wayback Machine
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Srebrenica na Wikimedia Commons
Galerie Srebrenica na Wikimedia Commons