Seznam představitelů Sovětského svazu
Po bolševické revoluci (1917) a ruské občanské válce (1917–1922/1925) vznikl v roce 1922 Sovětský svaz. Nejvýznamnější politické pozice zaujímali nejvyšší představitelé vlády a komunistické strany, později také předsedové Prezídia Nejvyššího sovětu SSSR, od roku 1990 namísto toho prezident SSSR.
![](../I/Vladimir_Lenin.jpg.webp)
1917—1922
![](../I/Stalin.jpg.webp)
1922–1953
![](../I/Bundesarchiv_Bild_183-B0628-0015-035%252C_Nikita_S._Chruschtschow.jpg.webp)
1953–1964
![](../I/Brezhnev-color.jpg.webp)
1964–1982
![](../I/Yuri_Andropov_-_Soviet_Life%252C_August_1983.jpg.webp)
1982–1984
![](../I/Konstantin_Chernenko_(cropped).jpg.webp)
1984–1985
![](../I/Mikhail_Gorbachev_1987.jpg.webp)
1985–1991
Tituly ale byly spíše podružnější, sovětská moc vycházela z méně formálních struktur.
Představitelé Sovětského svazu
Představitelé Svazu sovětských socialistických republik (SSSR)
| ||
předseda rady lidových komisařů (Sovnarkom) a neformálně vůdce bolševiků od samého počátku |
26. 10. 1917 – 21. 1. 1924 | |
| ||
generální tajemník Komunistické strany Sovětského svazu předseda rady ministrů SSSR |
3. 4. 1922 – 16. 10. 1952 6. 5. 1941 – 5. 3. 1953 | |
první tajemník Komunistické strany Sovětského svazu předseda rady ministrů SSSR |
7. 9. 1953 – 14. 10. 1964 27. 3. 1958 – 14. 10. 1964 | |
první tajemník Komunistické strany Sovětského svazu generální tajemník předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR |
14. 10. 1964 – 8. 4. 1966 8. 4. 1966 – 10. 11. 1982 květen 1960 – 14. 10. 1964 a 16. 6. 1977 – 10. 11. 1982 | |
generální tajemník předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR |
12. 11. 1982 – 9. 2. 1984 16. 6. 1983 – 9. 2. 1984 | |
generální tajemník předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR |
13. 2. 1984 – 10. 3. 1985 11. 4. 1984 – 10. 3. 1985 | |
generální tajemník předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR prezident Sovětského svazu |
11. 3. 1985 – 24. 8. 1991 (mezi 24. a 29. 8 vládl Vladimir Ivaško) 25. 5. 1989 – 15. 3. 1990 14. 3. 1990 – 25. 12. 1991 |
Nejvyšší představitelé Sovětského svazu
Nejvyšší představitelé státu a představitelé zákonodárných orgánů
Nejvyšším orgánem státní moci byl všesvazový sjezd sovětů, mezi sjezdy pak Ústřední výkonný výbor SSSR (CIK; rusky Центральный исполнительный комитет СССР, ЦИК). V čele CIKu stálo společně několik předsedů:[1]
- Michail Ivanovič Kalinin, 30. prosince 1922 – 12. ledna 1938 (za RSFSR)
- Grigorij Ivanovič Petrovskij, 30. prosince 1922 – 12. ledna 1938 (za Ukrajinskou SSR)
- Alexandr Grigorjevič Červjakov, 30. prosince 1922 – 16. června 1937 (za Běloruskou SSR)
- Nariman Kerbalaj Nadžaf ogly Narimanov, 30. prosince 1922 – 19. března 1925 (za ZSFSR)
- Gazandaf Machmud ogly Musabekov, 21. května 1925 – červen 1937 (za ZSFSR)
- Nedirbaj Ajtakov, 21. května 1925 – 21. července 1937 (za Turkmenskou SSR)
- Fajzulla Gubajdullajevič Chodžajev, 21. května 1925 – 17. června 1937 (za Uzbeckou SSR)
- Maksum Nusratullo, 18. března 1931 – 4. ledna 1934 (za Tádžickou SSR)
- Abdullo Rachimbajevič Rachimbajev, 4. ledna 1934 – září 1937 (za Tádžickou SSR)
Podle ústavy z roku 1936 funkce hlavy státu plnilo prezídium Nejvyššího sovětu SSSR. V čele prezídia stál předseda prezídia Nejvyššího sovětu SSSR:[1]
- Michail Ivanovič Kalinin, 17. ledna 1938 – 19. března 1946
- Nikolaj Michajlovič Švernik, 19. března 1946 – 15. března 1953
- Kliment Jefremovič Vorošilov, 15. března 1953 – 7. května 1960
- Leonid Iljič Brežněv, 7. května 1960 – 15. července 1964
- Anastáz Ivanovič Mikojan, 15. července 1964 – 9. prosince 1965
- Nikolaj Viktorovič Podgornyj, 9. prosince 1965 – 16. června 1977
- Leonid Iljič Brežněv, 16. června 1977 – 10. listopadu 1982
- Jurij Vladimirovič Andropov, 16. června 1983 – 9. února 1984
- Konstantin Ustinovič Černěnko, 11. dubna 1984 – 10. března 1985
- Andrej Andrejevič Gromyko, 2. července 1985 – 1. října 1988
- Michail Sergejevič Gorbačov, 1. října 1988 – 25. května 1989
Po reorganizaci ústavních orgánů roku 1989 se stal nejvyšším představitelem státu předseda Nejvyššího sovětu, po zavedení funkce prezidenta SSSR v březnu 1990 se pravomoci předsedy Nejvyššího sovětu snížily, když zůstal pouze hlavou zákonodárného sboru:
- Michail Sergejevič Gorbačov, 25. května 1989 – 15. března 1990
- Anatolij Ivanovič Lukjanov, 15. března 1990 – září 1991
Od roku 1990 se hlavou státu stal prezident SSSR:
- Michail Sergejevič Gorbačov, 15. března 1990 – 25. prosince 1991
Předsedové vlády
Vláda Sovětského svazu se do roku 1946 nazývala Rada lidových komisařů SSSR, poté Rada ministrů SSSR, od ledna 1991 Kabinet ministrů SSSR. V jejím čele stál předseda rady lidových komisařů, resp. předseda Rady ministrů, od ledna 1991 premiér-ministr (премьер-министр СССР).
Předsedové Rady lidových komisařů:
- Vladimir Iljič Lenin, 6. července 1923 – 24. ledna 1924
- Alexej Ivanovič Rykov, 2. února 1924 – 19. prosince 1930
- Vjačeslav Michajlovič Molotov, 19. prosince 1930 – 6. května 1941
- Josif Vissarionovič Stalin, 6. května 1941 – 15. března 1946
Předsedové Rady ministrů SSSR:
- Josif Vissarionovič Stalin, 19. března 1946 – 5. března 1953
- Georgij Maximilianovič Malenkov, 5. března 1953 – 8. února 1955
- Nikolaj Alexandrovič Bulganin, 8. února 1955 – 27. března 1958
- Nikita Sergejevič Chruščov, 27. března 1958 – 14. října 1964
- Alexej Nikolajevič Kosygin, 14. října 1964 – 23. října 1980
- Nikolaj Alexandrovič Tichonov, 23. října 1980 – 27. září 1985
- Nikolaj Ivanovič Ryžkov, 27. září 1985 – 19. ledna 1991
Premiér-ministr SSSR:
Od 6. září 1991 funkce předsedy vlády plnil předseda Výboru pro operativní řízení národního hospodářství SSSR, od 20. září předseda Mezirepublikového ekonomického výboru SSSR, od 14. listopadu 1991 předseda Mezistátního ekonomického výboru SSSR:
Nejvyšší představitelé komunistické strany
V letech 1922–1952 funkce generálního tajemníka komunistické strany (nezaujímal ji V. I. Lenin, ale od počátku J. V. Stalin). V letech 1953–1966 funkce prvního tajemníka. Od roku 1966 znovu funkce generálního tajemníka.
- Vladimir Iljič Lenin (1917–1924)
- Josif Vissarionovič Stalin (1922–1952)
- Georgij Maximilianovič Malenkov (1953) (pouze de facto)
- Nikita Sergejevič Chruščov (1953–1964)
- Leonid Iljič Brežněv (1964–1982)
- Jurij Vladimirovič Andropov (1982–1984)
- Konstantin Ustinovič Černěnko (1984–1985)
- Michail Sergejevič Gorbačov (1985–1991)
Reference
- HIRSCHKOWITZ, Nafthali, a kol. Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 - 1991 [online]. knowbysight.info [cit. 2011-03-22]. Kapitola Высшие органы государственной власти СССР. Dostupné v archivu pořízeném dne 2011-07-21. (rusky)