Podskalí (Praha)
Podskalí je název zaniklé osady na pravém břehu Vltavy v Praze mezi dnešním Jiráskovým a Železničním mostem. Její někdejší obyvatelé se živili převážně vorařstvím, obchodem se dřevem, ledařstvím či těžbou písku ze dna řeky.
Podskalí (Praha) | |
---|---|
![]() Původní farní kostelík svatých Kosmy a Damiána v Podskalí | |
Lokalita | |
Městská část | Praha 2 |
Obvod | Praha 2 |
Obec | Praha |
Zeměpisné souřadnice | 50°4′10″ s. š., 14°25′ v. d. |
Základní informace | |
Katastrální území | Nové Město |
![]() ![]() Podskalí (Praha) | |
Další údaje | |
Kód ZSJ | 127311 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
Osada s kostelem sv. Kosmy a Damiána (první zpráva k roku 1178) je poprvé zmiňována k roku 1198, ale zřejmě má historii mnohem starší. Staré Podskalí tvořila původně zástavba podél pobřežní cesty mezi ústím Botiče a jezem nad novoměstskými mlýny (dnešní budova „Mánes“). Ve 2. polovině 13. století zde patrně vznikl trh s plaveným dřevem a určitý monopol, který škodil Pražanům. V roce 1316 získali Staroměstští od Jana Lucemburského privilegium v podobě předkupního práva na připlavené dříví a zákaz kupovat od venkovských plavců dříví, dokud nebylo připlaveno do Podskalí. V roce 1341 byl vydán ve shodě s Podskalskými a s králem Janem zákaz o překupování dříví s přikázaným místem pro přistávání vorů – pokuta za porušení zákazu byla po třetinách dělena mezi staroměstské, podskalské a krále. Z vorů bylo pod Vyšehradem vybíráno mýto, které náleželo (před dobou husitskou) vyšehradské kapitule.
V roce 1348, kdy bylo Podskalí pojato do hradeb Nového Města, měla osada 4 kostely (sv. Jana, sv. Mikuláše, sv. Vojtěcha a sv. Antonína, zvaný též sv. Ondřeje – dnes kostel Nejsvětější Trojice), zatímco kostel sv. Kosmy a Damiána se založením Slovanského (Emauzského) kláštera stal z farního kostela kostelem klášterním a farní funkce přešla na kostel sv. Mikuláše. Za bojů o Vyšehrad v roce 1420 bylo celé Podskalí vypáleno – kostel sv. Jana (na rozdíl od ostatních podskalských kostelů) už nikdy nebyl obnoven. Na konci 15. století vytvořili podskalští plavci cech – tak vzniklo tzv. poříční (plavecké) právo, které rozsuzovalo spory při obchodu s dřívím. Za Josefa II. byl Emauzský klášter zrušen a jeho majetek přešel pod správu Nového Města.
Na přelomu 19. a 20. století, když se Praha rozšiřovala, byla čtvrť postupně zbořena, zejména po velké povodni v roce 1890, kdy se rozhodlo, že je třeba Prahu chránit vysokou nábřežní zdí. Po vybudování městské říční navigace s náplavkou byly historické domečky odříznuty od vody a byly zrušeny ohrady se dřevem. Po demolici bylo území rozparcelováno a následovala výstavba činžovních domů.
Život v zaniklém Podskalí dnes připomíná film Poslední Podskalák (1940) nebo Plavecký mariáš (1952), z písní například Podskalák Karla Hašlera. Tradice spojené s životem na řece dodnes udržuje spolek Vltavan.
V dnešní době se jako Podskalí v Praze označuje oblast ohraničená přibližně takto: na jihu Vyšehradskou skalou, z východu ulicemi Na Slupi a Vyšehradská, ze severu ulicí Na Moráni a ze západu hraničí oblast s Vltavou. Rozloha této oblasti je přibližně 0,2 km2. Tato oblast se nepočítá mezi oficiální pražské čtvrti a je tedy pouze součástí městské části Praha 2.
Podskalská celnice
![](../I/V%C3%BDto%C5%88_celnice_1.jpg.webp)
Podskalská celnice na Výtoni se zachovala díky tomu, že ji město v roce 1908 odkoupilo jako památku na rázovitý život ve starém Podskalí. V roce 1939 byla budova převedena do vlastnictví Muzea hlavního města Prahy, které zde po 2. světové válce otevřelo první historickou expozici. V roce 2003 byla po rekonstrukci znovu otevřena. V přízemí se nachází restaurace, v prvním patře se nachází Muzeum v podskalské celnici na Výtoni. Zde byly vystaveny expozice, které se vztahovaly k Podskalí a Vltavě, dnes[kdy?] se tam nachází dočasná výstava, která bude v roce 2015 nahrazena novou stálou expozicí. Půda slouží jako depozitář spolku Vltavan.
Odkazy
Literatura
- František Holec: Zaniklé vesnice na území hlavního města Prahy. Pražský sborník historický XXIX (1996), str. 117–148
- Praha ve dne v noci. Příprava vydání Körber Pavel. Praha: Körber, 1904. Dostupné online. - kapitola O. Filip : Z pražského podskalí.
- KOŠNÁŘ, Julius. Staropražské pověsti a legendy. Praha: Vincentinum, 1933. Dostupné online. - kapitola Kostel Nejsv. Trojice v Podskalí, s. 85.
- KOŠNÁŘ, Julius. Staropražské pověsti a legendy. Praha: Vincentinum, 1933. Dostupné online. - kapitola Vánoční legenda o zaniklém kostele sv. Vojtěcha v Podskalí, s. 87–90.
- ZÍBRT, Čeněk. Praha se loučí s Podskalím : Pamětní list slavnosti, pořádané od místního odboru Ú. M. Š. pro král. Vyšehrad a okolí. Praha: Ústřední matice školská, 1910. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Podskalí na Wikimedia Commons
- Eugen Rippl: Z plavecké (vorařské) češtiny, Naše řeč, ročník 18 (1934), s. 65-75, 97-105.
- Božena Zimová: O řeči starého Podskalí, Naše řeč, ročník 38 (1955), číslo 7-8
- Božena Zimová: Vorařský slang v řeči starého Podskalí, Naše řeč, ročník 40 (1957), číslo 3-4
- Muzeum hlavního města Prahy - Podskalská celnice na Výtoni