Státní hranice Bosny a Hercegoviny
Státní hranice Bosny a Hercegoviny obklopují až na malý pás u Neumu, kde má země koridor k moři, celé její území. Celkem jsou hranice země dlouhé 1459 km.
![](../I/Stielers_Handatlas_1891_50.jpg.webp)
Bosna a Hercegovina hraničí s těmito státy:
Chorvatsko (na západě, severu a jihu) – 932 km
Srbsko (na východě) – 225 km
Černá Hora (na jihovýchodě) – 302 km
Bosenskohercegovinské hranice kopírují hranice jednotlivých republik zaniklé SFRJ. Vedou hornatými oblastmi, nížinami, většinou však (sever a východ) podle řek (Sáva a Drina). Kolem hranic neexistovalo nikdy hraniční pásmo, jako u jiných socialistických zemí v minulosti, ba spíše zde docházelo k spolupráci (mnohá města jsou rozdělena na bosenskou a chorvatskou část). V oblasti okolo Neumu dělí bosenské území to chorvatské na dvě části; odbavení vozidel je zde proto zrychleno, aby nedocházelo v případě tranzitu (který zde má dominantní význam, neboť většina lidí cestuje mezi oběma polovinami chorvatského státu) k četným kolonám a zdržením.
Historie
Téměř celá současná hranice Bosny a Hercegoviny vznikla už v 19. století jako hranice bosensko-hercegovského protektorátu, náležejícího Rakousku-Uhersku; pouze u Bihaće a řeky Uny byla po druhé světové válce, při vymezení nově vzniklé svazové republiky, hranice poněkud pozměněna: z Chorvatska byly do Bosny a Hercegoviny začleněny vesnice Baljevac, Mali Baljevac, Mali Skočaj, Međudražje, Veliki Skočaj a Zavalje; naopak do Chorvatska byly začleněny bosenské vesnice u řeky Uny: Begluci, Bušević, Doni Štrbci, Gornji Štrbci a Kestenovac. V období od zřízení bánovin roku 1929, až do roku 1945 však byly hranice Bosny a Hercegoviny zcela ignorovány. Jednalo se až do vyhlášení nezávislosti republiky v roce 1992 však vždy o hranice vnitrostátní.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu státní hranice Bosny a Hercegoviny na Wikimedia Commons