Neum
Neum je město v Bosně a Hercegovině ležící na pobřeží Jaderského moře. Jako jediné město této země leží u moře, v úzkém koridoru, který Bosna a Hercegovina má. Žije zde 1993 obyvatel, s okolím 4200.
Neum | |
---|---|
![]() | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 42°55′34″ s. š., 17°37′ v. d. |
Nadmořská výška | 0 m n. m. |
Stát | ![]() |
Entita | Federace Bosny a Hercegoviny |
Kanton | Hercegovsko-neretvanský |
![]() ![]() Neum | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 225 km² |
Počet obyvatel | 3 236 |
Hustota zalidnění | 14,4 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
PSČ | 88390 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/NeumCoastBH.jpg.webp)
![](../I/Raskri%C5%BEje_u_Neumu.79.jpg.webp)
Historie
Okolí Neumu rozdělilo Chorvatskou Dalmácii v současnosti již podruhé. Poprvé byl Neum, tehdejší součást Dubrovníku, přidělen Osmanské říši, aby bylo zajištěno, že právě Dubrovník nebude hraničit s Benátskou republikou.[1]
V září 1932 byla otevřena první škola na území općiny Neum. Nenacházela se však ve městě samotném, ale v nedaleké vesnici Hutovo. Nespokojenost s královským jugoslávským režimem v 30. letech rostla postupně i v Neumu. Ve volbách do jugoslávské skupštiny v roce 1938 město zvolilo Chorvatskou selskou stranu.
V roce 1941 byl vyhlášen Nezávislý stát Chorvatsko, které řídili ustašovci. Neum byl administrativně přičleněn k župě Dubrava, v roce 1944 byl součástí župy Hum. Dále od moře, v oblasti obcí Hutovo a Gradac probíhaly ostré boje mezi partyzány a fašistickým vojskem. Střety probíhaly především o strategicky významný Vukov klenac.
Město se začalo rozvíjet po roce 1945 spolu s celým dalmatským pobřežím tehdejší Jugoslávie. Rozhodnutím komunistické vlády bylo jako jediné na pobřeží připojeno k Bosně a Hercegovině. Tato skutečnost však měla víceméně pouze administrativní charakter, vzhledem k tomu, že hranice mezi svazovými republikami SFRJ nebyly běžně označovány. V 80. letech se město nemile proslavilo kvůli aféře Neum a luxusním vilám tehdejších představitelů bosenské republiky.
Od 60. let 20. století trpí především oblasti okolo Neumu poklesem obyvatelstva v souvislosti s relativně nízkou úrovní rozvoje těchto oblastí. Většinu pracovních míst v samotném Neumu zajišťuje právě turistický průmysl.
Skutečnost, že Bosna a Hercegovina díky zisku tohoto území po rozpadu Jugoslávie de facto rozdělila sousední Chorvatsko na dvě části, způsobila, že se vláda v Záhřebu rozhodla vybudovat most z města Kleku na poloostrov Pelješac, čímž by spojila obě části státu a odpadla by tak potřeba tranzitu přes území města Neum. Bosna a Hercegovina proti projektu opakovaně protestovala, nicméně na jaře 2022 by měl být Pelješacký most zprovozněn.[2]
Charakter města
Město je důležitým letoviskem a přístavem, nachází se zde několik velkých hotelů. Také za nákupy sem dojíždí mnoho lidí, především proto, že jsou zde nižší ceny a daně než v sousedním Chorvatsku. Okolo města patří ještě k Bosně a Hercegovině 21 km mořského pobřeží. Celkem nabízí Neum okolo sedmi tisíc ubytovacích míst; má vlastní polikliniku, poštu a banky.
Kromě turistiky se obyvatelstvo věnuje také pěstování oliv a vína.[3]
Doprava
Hlavní dopravní tah, který prochází městem, představuje Jadranská magistrála. Severně i jižně od města se nacházejí dva hraniční přechody s Chorvatskem. S vnitrozemím Bosny a Hercegoviny je Neum propojen prostřednictvím silnice přes obec Hutovo a město Stolac. Tato silnice byla přebudována v roce 2018; nahradila starší úzkou silnici ze 70. let 20. století. Současná silnice umožňuje spojení pobřežního města s vnitrozemím Bosny a Hercegoviny bez nezbytnosti překročení hranice s Chorvatskem.[4]
Neum nemá vlastní železniční spojení. Nejbližší dálnice je dálnice A1 v blízkosti města Metković, resp. Međugorje, vzdálená několik desítek kilometrů severně.
Neum nemá vlastní přístav, pro potřeby ekonomiky Bosny a Hercegoviny jsou využívány chorvatské přístavy v Metkovići a v Ploče. Výstavba přístavu v Neumu byla v druhé dekádě 21. století zvažována,[5], k její realizaci však nedošlo.
Školství
V současné době má Neum základní školu (Kardinala Stepinca) s vlastní střední školou.
Obyvatelstvo
V roce 1991 žilo ve městě Neum 1993 lidí, z toho byli:
Známé osobnosti
- Juraj Njavro, bývalý ministr a lékař
- Nikola Buconjić, spisovatel
- Pero Jurković, guvernér Chorvatské národní banky
- Pero Pavlović, bosenskochorvatský spisovatel
- Petar Vuletić, spisovatel a vzdělanec
Odkazy
Reference
- Hrvatske granice od 1918. do 1991.. Záhřeb: Školska knjiga, HAZU, 1992. S. 58. (chorvatština)
- Poslední díl mostu na Pelješac spojil oblast Dubrovníku se zbytkem Chorvatska. ČT24 [online]. [cit. 2021-09-11]. Dostupné online. (česky)
- Článek na portálu dnevnik.ba (bosensky)
- Článek na portálu ba.n1info.com (bosensky)
- Článek na portálu bljesak.info (bosensky)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Neum na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky města (chorvatsky a anglicky)
- Stránky o městě (chorvatsky, anglicky a německy) Archivováno 14. 5. 2006 na Wayback Machine
- Oficiální stránky města