Prokletije
Prokletije nebo Albánské Alpy (albánsky Alpet Shqiptare nebo Bjeshkët e Nâmuna) je pohoří nacházející se na hranicích Albánie, Černé Hory a Kosova. Je to nejvyšší část Dinárských hor. Nejvyšší vrchol je Maja e Jezercës (2694 m), ležící v jižní části celku.
Prokletije, Проклетије Bjeshkët e Nâmuna | |
---|---|
![]() | |
Nejvyšší bod | 2 694 m n. m. (Maja e Jezercës (Jezerski vrh)) |
Nadřazená jednotka | Dinárské hory |
Sousední jednotky | Bjelasica, Komovi, Visitor, Žijovo, Koprivnik, Junička planina, |
Světadíl | Evropa |
Stát | ![]() ![]() ![]() |
Horniny | vápenec, dolomit, břidlice |
Povodí | Lim (Dunaj), Cijevna, Drin |
Souřadnice | 42°26′30″ s. š., 19°48′45″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/ThethiValley.jpg.webp)
Vymezení
Největší část pohoří (přibližně dvě třetiny) náleží Albánii, kde je součástí Severoalbánských Alp. Na severu je Prokletije údolím řeky Lim a její zdrojnice Ljuča odděleno od pohoří Visitor, na západě sousedí v údolí řeky Cijevna s pohořím Žijovo, na jihu plynule přechází v Severoalbánské Alpy, které sahají až k řece Drin, východními sousedy jsou Junička planina a Koprivnik.
Charakteristika
Pohoří Prokletije nemá souvislý skalní hřeben, ale je rozčleněno do několika hřbetů a horských skupin - na západě Karanfil (Brada), Trojan, Bělič a Maja Kadis. Tyto masivy jsou více rozeklané s monumentálními vápencovými stěnami a hlubokými dolinami. V této oblasti se také nachází dvě nejvýznamnější jezera pohoří (Plavsko jezero, Ridsko jezero). Na východě jsou to skupiny hor Bogičevica, Djeravica či Bogdaš. Jih představuje především okolí vrcholu Maja e Jezercës.
Významné hory
|
|
Geologie
Na západě jsou hory tvořeny vápencem a dolomitem, na východě a severu jsou masivy modelovány břidlicí.
Vodstvo
Vzhledem k vápencové stavbě je pohoří Prokletije poměrně chudé na vodní zdroje. Potoky mají často sezónní charakter, v mnoha případech se ztrácejí v ponorech. Mezi větší vodní toky patří zdrojnice řeky Lim - Grnčar a Vruja, jejichž soutokem v Gusinje vzniká Ljuča, ta ústí do Plavského jezera a po výtoku z něj již nese jméno Lim. Ze zdejších jezer jsou nejvýznamnější Plavsko jezero ležící u města Plav a Hridsko jezero, které se rozkládá v blízkosti hranic Černé Hory a Albánie. Na jich odvodňují Albánské Alpy řeky Cem (Cijevna), Shala a Valbona, v kosovské části jsou pak hlavními toky Pećská a Dečanská bistrica.
Osídlení
Obyvatelstvo na svazích Prokletije je převážně muslimské a to včetně černohorské části, která je součástí oblasti Sandžak a obývají ji Bosňáci a Albánci. Největšími sídly na úpatí Prokletije jsou černohorská městečka Plav a Gusinje. Katolíci jsou hojně zastoupeni v albánské části pohoří, včetně vesnice Theth se známým františkánským kostelem.[1]
Reference
- Vesnice Theth | Albánské Alpy | Průvodce po Albánii [online]. [cit. 2021-06-23]. Dostupné online. (česky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Prokletije na Wikimedia Commons