Karel Vilém Auersperg
Karel (Carlos) Vilém Filip kníže z Auerspergu, německy: Karl (Carlos) Wilhelm Philipp Fürst von Auersperg (1. května 1814 Praha – 4. ledna 1890 tamtéž[1]) byl česko-rakouský politik a předseda rakouské vlády (1867–1868).[2] Jako příslušník starého šlechtického rodu dosáhl řady dalších titulů, hodností a vyznamenání. V Čechách vlastnil velkostatek Vlašim. Jeho mladší bratr Adolf Auersperg (1821–1885) byl předsedou rakouské vlády v letech 1871–1879.[3]
Karel Vilém Auersperg | |
---|---|
![]() Ministerský předseda Karl von Auersperg | |
8. kníže z Auerspergu | |
Ve funkci: 25. ledna 1827 – 4. ledna 1890 | |
Předchůdce | (Karel) Vilém II. z Auerspergu |
Nástupce | Karel z Auerspergu |
Ministerský předseda Předlitavska | |
Ve funkci: 30. prosince 1867 – 8. září 1868 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Friedrich Ferdinand von Beust |
Nástupce | Eduard Taaffe |
Předseda Panské sněmovny | |
Ve funkci: 1871 – 1879 | |
Předchůdce | František Serafín Kuefstein |
Nástupce | Ferdinand Trauttmansdorff |
Ve funkci: 1868 – 1869 | |
Předchůdce | Josef František Colloredo-Mannsfeld |
Nástupce | František Serafín Kuefstein |
Ve funkci: 1861 – 1867 | |
Předchůdce | nově zřízená funkce |
Nástupce | Josef František Colloredo-Mannsfeld |
Člen rakouské Panské sněmovny | |
Ve funkci: 1861 – 1890 | |
Panovník | František Josef I. |
Poslanec Českého zemského sněmu | |
Ve funkci: 1872 – 1883 | |
Ve funkci: 1861 – 1870 | |
Narození | 1. května 1814 Praha ![]() |
Úmrtí | 4. ledna 1890 (ve věku 75 let) Praha ![]() |
Choť | (1851) Arnoštka (Ernestina) Festetics de Tolna (1831–1901) |
Rodiče | (Karel) Vilém II. z Auerspergu (1782–1927) a Bedřiška z Lente (1791–1860) |
Příbuzní | Adolf Karel z Auerspergu (sourozenec) |
Sídlo | Praha III |
Profese | politik a státní úředník |
Ocenění | rytíř Řádu zlatého rouna (1852) Čestné občanství města Litoměřice (1868) |
Commons | Karl Wilhelm Auersperg |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Život
![](../I/Vla%C5%A1im_(_okres_Bene%C5%A1ov)_(59).jpg.webp)
Pocházel ze starého šlechtického rodu Auerspergů. Narodil se v Praze jako čtvrtý potomek a prvorozený syn knížete (Karla) Viléma II. (1782–1827). Studoval práva v Praze a poté procestoval několik evropských zemí. Od roku 1840 byl politicky činný ve Sněmu království Českého a stál v opozici vůči politice Metternicha.[4] Po roce 1848 se stáhl z politického dění do ústraní. Do Sněmu království Českého se vrátil v roce 1861 a jeho členem byl s přestávkami až do roku 1883. Od roku 1861 byl dědičným členem Panské sněmovny Říšské rady a v letech 1861–1867 jejím prezidentem.[4] Krátce po přijetí prosincové ústavy se stal ministerským předsedou Předlitavska a v listopadu 1868 podal demisi kvůli rozdílným názorům s říšským kancléřem Friedrichen Ferdinandem von Beustem. Později byl znovu předsedou Panské sněmovny (1868–1869 a 1871–1879), souběžně nadále zasedal v českém zemském sněmu.
V roce 1852 obdržel Řád zlatého rouna[5] a o rok později byl jmenován c. k. tajným radou. V roce 1863 získal velkokříž Řádu sv. Štěpána. Jako hlava rodu Auerspergů byl též uživatelem dalších čestných hodností a titulů.[6]
Majetkové a rodinné poměry
Po otci byl dědicem panství Vlašim a dalších statků. K velkostatku Vlašim patřilo 4 864 hektarů půdy a v době jeho otce byla hodnota vyčíslena na jeden milión zlatých.[7] Zámek Vlašim prošel za knížete Karla Auersperga stavebními úpravami, protože rodina zde příležitostně sídlila.[8]
V roce 1851 se v Teplicích oženil s uherskou šlechtičnou Ernestinou hraběnkou Festetiscovou z Tolny (1831–1901), pozdější c. k. palácovou dámou a dámou Řádu hvězdového kříže. Její starší sestra Johanna se později provdala za Karlova bratra Adolfa. Manželství Karla a Ernestiny zůstalo bezdětné,[9] dědicem knížecího titulu a velkostatků v Čechách se stal synovec Karel (1859–1927).
Díky sňatkům svých starších sester byl Karel spřízněn s několika dalšími významnými osobnostmi, jeho švagry byli c. k. generál jezdectva hrabě Heřman Nostic-Rieneck (1812–1895) nebo český a říšský poslanec Kristián Koc z Dobrše (1806–1883). Karlův mladší bratr Alexandr (1818–1866) sloužil v armádě a dosáhl hodnosti c. k. generálmajora.
Odkazy
Reference
- Matriční záznam o úmrtí a pohřbu farnost při kostele sv.Mikuláše na Malé Straně v Praze
- Ottův slovník naučný, díl II.; Praha, 1889 (reprint 1996); s. 1023–1024 (heslo Karel Vilém Auersperg) ISBN 80-7185-057-8
- Československé dějiny v datech; Praha, 1987; s. 587
- Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950. Band 1. Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 1957, S. 36
- LOBKOWICZ, František: Zlaté rouno v zemích českých (zvláštní otisk ze zpravodaje Heraldika a genealogie), Praha, 1991; s. 269
- Heslo Auersperg in: Gothaischer genealogischer Hofkalender 1874; Gotha, 1874; s. 90 dostupné online
- Majetek knížete Karla Auersperga in: PROCHÁZKA, Johann: Topographisch-statistischer Schematismus des Grossgrundbesitzes im Königreiche Böhmen; Praha, 1891; s. 32–33 dostupné online
- Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku; díl VII. Východní Čechy; Praha, 1989; s. 532–533
- POUZAR, Vladimír: Almanach českých šlechtických rodů 2011; Praha, 2010; s. 49 ISBN 978-80-85955-39-2
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Karel Vilém z Auerspergu na Wikimedia Commons
- Kníže Karel Auersperg na webu rakouského parlamentu dostupné online
- http://www.biographien.ac.at/oebl_1/36.pdf
- Gustav Adolf Metnitz: Auersperg, Carlos (Karl Wilhelm Philipp) Fürst. v: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 1, Duncker & Humblot, Berlin 1953, ISBN 3-428-00182-6, S. 436 f.
- Rodokmen Auerspergů (Miroslav Marek)