Georg Löw
Georg Löw (26. srpna 1830 Berg[2] – 8. května 1887 Praha[3][4][5]) byl rakouský a český železniční inženýr, manažer a politik německé národnosti, v 70. a 80. letech 19. století poslanec Českého zemského sněmu.
Georg Löw | |
---|---|
![]() Georg Löw | |
Poslanec Českého zemského sněmu | |
Ve funkci: 1872 – 1887[1] | |
Narození | 26. srpna 1830 Berg ![]() |
Úmrtí | 8. května 1887 (ve věku 56 let) Praha ![]() |
Alma mater | pražská polytechnika VŠ technická Vídeň |
Ocenění | Řád Františka Josefa |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/Grabmal_Georg_L%C3%B6w.jpg.webp)
Biografie
Vystudoval pražskou polytechniku a Vysokou školu technickou ve Vídni. V roce 1852 nastoupil na praxi na stavbu železniční trati z Prahy do Podmokel (součást Severní státní dráhy). Následujícího roku přešel na stavbu Buštěhradské dráhy, přičemž na této dráze pak pracoval až do roku 1860, nejdřív jako inženýr a vedoucí v Kralupech. V roce 1860 byl jmenován inspektorem na České západní dráze a působil v tomto železničním podniku i jako ředitel provozu. V roce 1863 se stal vedoucím výstavby Turnovsko-kralupsko-pražské dráhy, kde pak od roku 1865 zastával funkci jejího ředitele. Když se v roce 1866 začala stavět Česká severní dráha, působil jako vedoucí její výstavby a následně od roku 1868 i ředitel zprovozněné dráhy, přičemž si udržel i svůj post v čele Turnovsko-kralupsko-pražské dráhy. Od roku 1883 byl generálním ředitelem zvětšené železniční společnosti Česká severní dráha, která do sebe sloučila i Turnovsko-kralupsko-pražskou dráhu.[5]
V 70. letech 19. století se zapojil i do zemské politiky. V zemských volbách v roce 1872 byl zvolen na Český zemský sněm za kurii venkovských obcí (obvod Cheb – Vildštejn – Aš).[6] Mandát obhájil za týž obvod ve volbách v roce 1878[7] a volbách v roce 1883.[8] Na sněmu aktivně působil až do prosince 1886, kdy němečtí poslanci spustili politiku pasivní rezistence.[5] Byl také členem zemského výboru.[4] Na sněmu se specializoval na finanční a železniční otázky. Měl zásluhu na výstavbě zemské porodnice, Zemského ústavu pro choromyslné v Dobřanech nebo německého dívčího lycea v Praze. Zasedal jako kurátor České spořitelny. Po 17 let stál ve vedení německého polytechnického spolku v Praze.[5]
Za zásluhy o provoz železnic během války v roce 1866 mu byl udělen Řád Františka Josefa. V roce 1876 získal Řád železné koruny.[5] V roce 1882 mu za zásluhy o výstavbu drah v Čechách udělilo město Velký Šenov čestné občanství.[4] Čestné občanství mu udělily i Kralupy a další obce.[5] Zemřel v květnu 1887.[5]
Odkazy
Reference
- Od prosince 1886 se v rámci politiky pasivní rezistence na práci sněmu fakticky nepodílel.
- Matriční záznam o narození a křtu
- Matriční záznam o úmrtí a pohřbu při kostele sv.Jindřicha na Novém Městě pražském
- Úvod » Významné osobnosti » Velcí šenované. [online]. velkysenov.estranky.cz [cit. 2013-09-10]. Dostupné online. (česky)[nedostupný zdroj]
- Generaldirector Georg Löw. Bohemia. Květen 1887, roč. 60, čís. 128, s. 3. Dostupné online.
- http://www.psp.cz/eknih/1872skc/1/stenprot/002schuz/s002001.htm
- http://www.psp.cz/eknih/1878skc/1/stenprot/001schuz/s001003.htm
- http://www.psp.cz/eknih/1883skc/1/stenprot/001schuz/s001003.htm