Římskokatolická církev v Polsku
Římskokatolická církev v Polsku je největší organizovanou náboženskou skupinou v zemi.
![](../I/Jan_Pawe%C5%82_II_Autor_Zbigniew_Koty%C5%82%C5%82o.JPG.webp)
Hlásí se k ní 37 609 000 obyvatel Polska, což je více než 96 %. Vzhledem k tomu hraje církev velmi důležitou roli v mnoha oblastech života, od kultury až po politiku. Tam je spojená především s pravicovými a konzervativními kruhy. Vliv římskokatolické církve v Polsku je v přímém kontrastu s jejím postavením v sousedním Česku.
![](../I/3_Stary_Lichen_44.jpg.webp)
Historický vývoj
Již od dob protireformace je Polsko ryze katolickou zemí. Vzhledem k její roli v době okupací (německá a sovětská) v první polovině 20. století se pro mnoho Poláků stala jistým symbolem boje proti cizím silám a za křesťanské morální hodnoty. A nejinak tomu bylo i v druhé polovině 20. století, kdy církev získala postavení bojovníka proti polskému komunistickému režimu. Sama upadla rychle v nelibost tehdejší vlády, komunistické a oficiálně i ateistické.
Na začátku 50. let 20. století bylo mnoho představitelů církve pozatýkáno a odsouzeno v politických procesech (např. arcibiskup Stefan Wyszyński); byla likvidována katolická vydavatelství a periodika, roku 1950 byla přerušena činnost charitativní organizace Caritas; některé významné organizace však komunistickou éru přečkaly, jako např. Katolická univerzita v Lublinu. V roce 1978 povzbudilo mnoho věřících Poláků zvolení Karola Wojtyły za papeže Jana Pavla II., který se do jisté míry zasloužil o urychlení pádu Železné opony v Evropě.
Po roce 1989, kdy byla lidově demokratická republika nahrazena demokratickým státem západního typu, získala církev, do té doby utlačovaná komunistickým režimem, plnou svobodu. Začaly se budovat nové kostely a katedrály, pro křesťanskou mládež se od roku 1997 každoročně pořádá celopolské setkání Lednica 2000. Vznikly politické strany (např. Liga polských rodin), šířící názory nepříliš odlišné od těch církevních, i mnohá katolická média (Radio Maryja). Prostor dostaly i velmi konzervativní a mnohdy kontroverzní názory některých představitelů, buď přímo církve, anebo jejích sympatizantů (antisemitismus, homofobie, nacionalismus) které se hlavně v politice začaly objevovat na začátku 21. století. Mnohá další témata, jako např. interrupce jsou předmětem živých debat.
Struktura
Země je rozdělena na 14 církevních provincií, v jejichž rámci se nachází 14 arcidiecézí a 27 diecézí (v popisu mapky zobrazené vpravo).
![](../I/CatholicDiocesesPoland2004Numbered.svg.png.webp)
- Krakovská církevní provincie
- Arcidiecéze krakovská (Krakov), Cracoviensis (4)
- Diecéze bílsko-żywiecká (Bílsko-Bělá – Żywiec), Bielscensis-Zyviecensis (5)
- Diecéze kielecká (Kielce), Kielcensis (6)
- Diecéze tarnowská (Tarnów), Tarnoviensis (7)
- Čenstochovská církevní provincie
- Arcidiecéze čenstochovská (Čenstochová), Czestochoviensis (8)
- Diecéze radomská (Radom), Radomensis (9)
- Diecéze sosnowiecká (Sosnowiec), Sosnoviensis (10)
- Hnězdenská církevní provincie
- Arcidiecéze hnězdenská (Hnězdno), Gnesnensis (14)
- Diecéze bydhošťská (Bydhošť), Bydgostiensis (15)
- Diecéze włocławecká (Włocławek), Vladislaviensis (16)
- Katovická církevní provincie
- Arcidiecéze katovická (Katovice), Katovicensis (17)
- Diecéze gliwická (Gliwice), Glivicensis (18)
- Diecéze opolská (Opolí), Opoliensis (19)
- Štětínsko-kamieńská církevní provincie
- Arcidiecéze štětínsko-kamieńská (Štětín – Kamień Pomorski), Sedinensis-Caminensis (30)
- Diecéze koszalinsko-kolobřežská (Koszalin – Kołobrzeg), Coslinensis-Colubreganus (31)
- Diecéze zelenohorsko-gorzowská (Zielona Góra – Gorzów Wielkopolski), Viridimontanensis-Gorzoviensis (32)
- Varšavská církevní provincie
- Arcidiecéze varšavská (Varšava), Varsaviensis (36)
- Diecéze płocká (Płock), Plocensis (37)
- Diecéze varšavsko-pražská (Varšava-Praga), Varsaviensis-Pragensis (38)
- Vratislavská církevní provincie
- Arcidiecéze vratislavská (Vratislav), Vratislaviensis (39)
- Diecéze lehnická (Lehnice), Legnicensis (40)
- Diecéze svídnická (Svídnice), Suidniciensis (41)
Mimo diecézní organizaci stojí:
- Polský vojenský ordinariát
- Prelatura sv. Kříže a Opus Dei v Polsku
V Polsku se také nachází tři diecéze Ukrajinské řeckokatolické církve:
- Archieparchie Přemyšl-Varšava, metropolitní pro
Arcibiskupské katedrály
- Katedrála v Białystoku
- Krakovská katedrála
- Katedrála v Čenstochové
- Katedrála v Gdaňsku-Olivě
- Konkatedrála v Gdaňsku
- Katedrála v Hnězdně
- Katedrála v Katovicích
- Lodžská katedrála
- Katedrála v Lublinu
- Poznaňská katedrála
- Římskokatolická katedrála v Přemyšlu
- Štětínská katedrála
- Konkatedrála v Kamieni Pomořském
- Olsztynská konkatedrála
- Varšavská katedrála
Apoštolský nuncius
Svatý stolec je v Polsku zastoupen apoštolským nunciem. Od roku 2016 je jím Salvatore Pennacchio.
Odkazy
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Římskokatolická církev v Polsku na Wikimedia Commons