Český olympijský výbor
Český olympijský výbor (ČOV) je národní olympijský výbor, původně založený 18. května 1899, s právní formou spolku působícího v České republice za účelem „rozvíjet a šířit olympijské ideály a zastupovat a zabezpečovat účast České republiky na olympijských hrách.“[1]
Český olympijský výbor | |
---|---|
Předchůdce | Československý olympijský výbor |
Vznik | 18. května 1899, 5. listopadu 1918 a 21. prosince 1992 |
Právní forma | spolek |
Sídlo | Benešovská 1925/6, Praha 10, 101 00, Česko |
Souřadnice | 50°4′28,92″ s. š., 14°27′38,52″ v. d. |
Úřední jazyk | čeština |
Typ | NOV |
Kontinentální výbor | EOC |
Zkratka | CZE |
Funkční období | 2021–2025 |
Předseda | Jiří Kejval |
Místopředsedové | Roman Kumpošt Zdeněk Haník Milan Hnilička Libor Varhaník Filip Šuman |
Generální sekretář | Petr Graclík |
Oficiální web | www |
info | |
Datová schránka | 3s5aie5 |
IČO | 48546607 (VR) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jedná se o jeden z nejstarších národních olympijských výborů na světě. Je společným zázemím českých občanů, sportovních svazů, federací, asociací, unií a dalších subjektů fungujících na území České republiky.
V roce 1919 po osamostatnění Československa změnil název na Československý olympijský výbor, 21. prosince 1992 několik dní před vznikem České republiky, pak došlo k jeho transformaci a obnovení původního názvu.
Od roku 1934 výbor každoročně uděluje Cenu Jiřího Gutha-Jarkovského sportovním osobnostem za vynikající sportovní výsledky v uplynulé sezóně. Od roku 2012 je předsedou Jiří Kejval.
Od roku 2003 pořádá ČOV ve spolupráci s jednotlivými kraji Olympiádu dětí a mládeže, což je projekt na podporu mládežnického sportu. Každoročně střídavě na letní a zimní olympiádě dětí a mládeže soutěží krajské reprezentace v několika sportech v kategoriích mladších i starších žáků a žákyň.
Historie
Začátky
![](../I/2010_Olympic_Winter_Games_Opening_Ceremony_-_Czech_Republic_entering_cropped.jpg.webp)
V roce 1896 se zúčastnil český středoškolský profesor dr. Jiří Stanislav Guth-Jarkovský prvních novodobých olympijských her v Athénách a domů se vrátil nadšen. Olympijské hnutí začal propagovat v českých i německých časopisech. Snažil se ihned založit Český olympijský výbor, získat vedení Sokola, nikde však zprvu neuspěl.
Roku 1897 byla ustavena Česká amatérská atletická unie (ČAAU), kterou zpočátku vedl. Pak její vedení předal dalšímu významnému sportovnímu organizátorovi Josefovi Rösler-Ořovskému. Spolu s ním svolal v roce 1899 několik schůzí a založili spolu s dalšími sportovci (např. Václav Rudl) 18. května 1899 Český olympijský výbor (ČOV). Z počátku dobře nepracoval, a tak jej založili v lednu 1900 znovu. Od března 1900 již ČOV vyvíjel stálou činnost.[2] Samostatná česká výprava pod vlastní českou vlajkou a označením "Bohemia" se účastnila Olympijských her v roce 1900 v Paříži a Olympijských her v roce 1908 v Londýně. Na olympijských hrách v roce 1912 ve Stockholmu už pod tlakem rakouské vlády musela česká výprava vystupovat pod rakouskou vlajkou a teprve pod ní se mohla při ceremoniálu vyhlašování vítězů objevit i menší česká vlajka.[3]
Přestože neexistoval suverénní český stát, tak tento národní výbor vystupoval až do pařížského kongresu v roce 1914 samostatně, poté do vzniku ČSR v roce 1918 mu byl samostatný status odňat. Po celých 30 let (1899–1929) byl prvním českým předsedou dr. Jiří Guth a byl i prvním členem v Mezinárodním olympijském výboru (1899–1943).
Československý olympijský výbor
Český olympijský výbor obnovil svou činnost 5. listopadu 1918 a v červnu 1920 změnil svůj název na Československý olympijský výbor. Stal se v průběhu dalších let konkurentem Československé obce sportovní, nahrazené roku 1927 Československým všesportovním výborem (ČSVV). Po pětileté přestávce způsobené první světovou válkou se Mezinárodní olympijský výbor sešel roku 1919 a rozhodl uspořádat Hry VII. olympiády v Antverpách. VIII. olympijský kongres byl uspořádán roku 1925 v Praze.[4]
V Praze, v červnu 1977 se konalo 79. zasedání MOV. Byl zde odmítnut návrh řecké vlády, aby se OH konaly vždy jen v Řecku[5] Na 84. zasedání MOV v Baden-Badenu v roce 1981 odstoupil z členství v MOV čs. zástupce JUDr. František Kroutil (* 1907). Jeho místo zaujal prof. PhDr. Vladimír Černušák, CSc. (* 1920)[6] Dne 21. prosince 1992 došlo k přejmenování zpět na původní název Český olympijský výbor.
Předsedové ČOV
![](../I/Ji%C5%99%C3%AD_Kejval_and_Milan_Jir%C3%A1sek_2011.jpg.webp)
Období | předseda |
---|---|
1899–1929 | Jiří Stanislav Guth-Jarkovský |
1929–1951 | Josef Gruss |
1951–1956 | Vilém Mucha |
1956–1958 | Václav Pleskot |
1958–1967 | František Vodsloň |
1967–1970 | Emanuel Bosák |
1970–1972 | Richard Nejezchleb |
1972–1988 | Antonín Himl |
1988–1989 | Jindřich Poledník |
1990–1996 | Věra Čáslavská |
1996–2012 | Milan Jirásek |
od 2012 | Jiří Kejval (mandát do 2025) |
Orgány
- Plénum – nejvyšší orgán složený z delegátů reprezentujících olympijské i neolympijské sporty a tělovýchovné organizace, zasedá alespoň jednou v roce; pro volební období 2021–2025 je tvořen 76 členy,[7]
- Výkonný výbor – řídí činnost Českého olympijského výboru mezi plény. Tvoří jej 25 členů včetně předsedy a pěti místopředsedů, kterými se pro období 2021–2025 stali Roman Kumpošt (mezinárodní vztahy), Zdeněk Haník (olympismus a vzdělávání), Milan Hnilička, Libor Varhaník (ekonomika), Filip Šuman (neolympijské sporty). Členy jsou také ombudsman ČOV Alexander Károlyi a generální sekretář ČOV Petr Graclík.[8]
Složky
- Český klub olympioniků – sdružuje bývalé olympioniky a podporuje současné olympioniky.
- Český klub fair play – propaguje hru fair play a čestné chování, uděluje ocenění za sportovní činy v tomto duchu.
- Česká olympijská akademie – zabývá se výzkumem historie a dalších aspektů olympijského hnutí v kooperaci s dalšími institucemi, olympijské myšlenky a hodnoty pak začleňuje do společnosti
- Český klub paralympiků
- Český klub sportovních svazů, organizací a institucí
- Česká trenerská akademie – Česká trenérská akademie navazuje na předcházející činnost Unie profesionálních trenérů ČOV a Trenérsko-metodické sekce ČOA.
Komise
![](../I/Badges%252C_Beijing_2008%252C_%C5%BDijeme_Lond%C3%BDnem.jpg.webp)
Komise Českého olympijského výboru – jsou tvořeny s cílem zlepšit spolupráci odborníků v rámci ČOV a vytvářejí strategické cíle; představují poradní orgán předsedy a místopředsedů.
- Komise
- Revizní komise (předseda Petr Ditrich)
- Rozhodčí komise (předseda Lukáš Trojan)[9]
- Odborné komise
- Komise pro ekonomiku a marketing (předseda Libor Varhaník)
- Komise zahraničních vztahů (předseda Roman Kumpošt)
- Legislativní rada (předseda Marcel Petrásek)
- Komise rovných příležitostí ve sportu (předsedkyně Ilona Burgrová)
- Sport pro všechny (předsedkyně Hana Moučková)
- Komise neolympijských sportů (předseda Filip Šuman)
- Komise Olympiáda dětí a mládeže (předseda Filip Šuman)
- Komise sportovců (předseda David Svoboda)
- Lékařská komise (předseda Pavel Kolář)
- Komise pro Duální kariéru (předsedkyně Kateřina Neumannová)[9]
Související organizace
- Česká olympijská a. s. – oficiální obchodní agentura ČOV s funkcí vytvářet mediální obraz partnerů a ochrany olympijské symboliky. Vznikla v roce 1997 a jediným vlastníkem je ČOV.
Odkazy
Reference
- Český olympijský výbor, Olympic.cz. www.olympic.cz [online]. [cit. 2010-03-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-03-05.
- KÖSSL, Jiří; KRÁTKÝ, František; MAREK, Jaroslav. Dějiny tělesné výchovy II.. Praha: Olympia, 1986. Kapitola Rozvoj sportovního hnutí, s. 73.
- KOŘALKA, Jiří. Češi v habsburské říši a v Evropě 1815-1914. Praha: Argo, 1996. ISBN 80-7203-022-1. Kapitola Čeští sportovci na olympijských hrách v mezinárodních sportovních svazech, s. 322–323. (česky)
- Dějiny tělesné výchovy II., str. 106
- Dějiny tělesné výchovy II., str. 209
- Dějiny tělesné výchovy II., str. 210
- Plénum Českého olympijského výboru [online]. Olympic.cz [cit. 2021-08-01]. Dostupné online.
- Výkonný výbor Českého olympijského výboru [online]. Olympic.cz [cit. 2021-08-01]. Dostupné online.
- Komise Českého olympijského výboru [online]. Olympic.cz [cit. 2021-08-01]. Dostupné online.
Literatura
- 100 let českého sportu 1918-2018. 1. vyd. Praha: Olympia, 2018. 400 s. ISBN 978-80-7376-521-7.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Český olympijský výbor na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Český olympijský výbor ve Wikislovníku
- Český olympijský výbor – oficiální stránky
- Český olympijský výbor v Registru smluv