Reinhard Heydrich
Reinhard Tristan Eugen Heydrich (7. marec 1904, Halle an der Saale, Nemecká ríša – 4. jún 1942, Praha, Protektorát Čechy a Morava) bol nemecký politik, člen nacistickej strany NSDAP, po Heinrichovi Himmlerovi druhý najvyšší predstaviteľ nacistických ozbrojených zložiek Waffen-SS, blízky spolupracovník Heinricha Himmlera, jeden z hlavných architektov nacistického holokaustu a koncentračných táborov, v rokoch 1936 – 1939 veliteľ nacistickej tajnej polície Gestapa, šéf Hlavného úradu ríšskej bezpečnosti (Reichssicherheitshauptamt – RSHA) a Bezpečnostnej služby (Sicherheitsdienst – SD), v rokoch 1941 – 1942 zastupujúci ríšsky protektor protektorátu Čechy a Morava.
Reinhard Heydrich | |||
nemecký nacistický funkcionár, šéf RSHA, SD a zastupujúci ríšsky protektor protektorátu Čechy a Morava v rokoch 1941 – 1942 | |||
![]() | |||
Narodenie | 7. marec 1904 Halle an der Saale, Nemecká ríša | ||
---|---|---|---|
Úmrtie | 4. jún 1942 (38 rokov) Praha, Protektorát Čechy a Morava | ||
Podpis | ![]() | ||
Odkazy | |||
Commons | ![]() | ||
|
Ako zastupujúci ríšsky protektor presadzoval politiku cukru a biča – sociálne výhody pre robotníkov verzus brutálne perzekúcie voči nelojálnym a nepriateľským „živlom“.
Zomrel v roku 1942 v Prahe na následky atentátu, ktorý bol spáchaný Jozefom Gabčíkom a Janom Kubišom. Nemci sa za jeho smrť kruto pomstili, a to vyvraždením civilných obyvateľov obcí Lidice a Ležáky.
Život
Mladosť
Narodil sa v Halle nad Sálou neďaleko Lipska. Jeho otec bol hudobný skladateľ a riaditeľ konzervatória v meste Halle an der Saale neďaleko Drážďan. V období po skončení prvej svetovej vojny sa stal v roku 1920 členom dobrovoľníckeho Freikorpsu ako 16 ročný kde mal funkciu udavača (Melder Dienst) ale nebojoval. Po absolvovaní gymnázia nastúpil 1. apríla 1922 k námorníctvu.[1] Slúžil na viacerých lodiach, ale dôležitá pre jeho ďalší osud bola loď Braunschweig, ktorej ako kapitán velil Wilhelm Canaris. Z námorníctva bol v roku 1931 prepustený (po predchádzajúcej milostnej afére s dcérou istého dôstojníka). Heydrich vo voľnom čase hrával na husle a šermoval. V šerme bol neskôr niekoľkonásobný majster SS.
Kariéra v nacistickej strane
Koncom roka 1931 sa oženil s Linou von Osten. Jeho manželka bola už v tom čase presvedčená nacistka a prehovárala aj jeho, aby vstúpil do nacistickej strany. Pre problémy so zháňaním zamestnania nakoniec súhlasil a stretol sa s Heinrichom Himmlerom. [1] Od roku 1931 bol teda členom NSDAP a SS.
Podieľal sa na organizovaní SS v Hamburgu. Presťahoval sa z Hamburgu do Mníchova. SS mala vtedy v Bavorsku približne 1000 členov. Na vybudovanie nacistickej spravodajskej bezpečnostnej služby Sicherheitsdienst (SD) bol Heydrich v roku 1932 prakticky sám, mal k dispozícii len troch spolupracovníkov a plat 180 mariek. Pre porovnanie, ako inštruktor jachtingu mohol dostávať v Hamburgu až 300 mariek mesačne. Heydrich totiž okrem toho, že bol nadaný hudobník, bol aj dobrý športovec. Bol dobrý v jachtingu či v šerme. V roku 1936 sedel v organizačnom výbore berlínskych olympijských hier.[1]
Čoskoro sa osvedčil a vďaka svojmu tvrdému postoju bol prezývaný „blonďavý diabol“.[2]
V roku 1934 sa stal Heydrich aj šéfom tajnej štátnej polície, známej ako Gestapo. Roku 1934 sa zúčastnil „noci dlhých nožov“. V roku 1939 bol pod jeho vedením vytvorený Hlavný úrad ríšskej bezpečnosti (Reichssicherheitshauptamt, RSHA).
V rokoch 1939 – 1941 bol rezervným stíhacím pilotom Luftwaffe, podnikol dokonca niekoľko bojových letov, ale nebol veľmi úspešný. Hitler mu vzhľadom na nebezpečenstvo jeho zostrelenia, či zajatia ďalšie bojové lety zakázal.
V roku 1941 sa stal zastupujúcim ríšskym protektorom pre Protektorát Čechy a Morava. 20. januára 1942 predsedal konferencii vo Wannsee, na ktorej pätnásť vysokých nemeckých funkcionárov rozhodlo o konečnom riešení židovskej otázky[3].
Atentát a smrť
27. mája 1942, keď sa ako obvykle viezol so svojím šoférom z letného sídla v Panenských Břežanoch do Prahy, na neho vykonali atentát slovenský parašutista v službách britskej armády Jozef Gabčík a Čech Jan Kubiš. Na jeho kabriolet si atentátnici počkali v ostrej zákrute medzi Kirchmayerovou a ulicou V Holešovičkách okolo 10:35. Po tom čo Gabčíkovi zlyhal samopal Sten, a Heydrich prikázal šoférovi zastať, hodil Kubiš po spomaľujúcom aute granát, ktorý vybuchol pri zadnom kolese a zranil Heydricha na chrbte. Najprv sa jeho zranenia nezdali vážne, dokonca sa pokúšal atentátnikov prenasledovať so zbraňou v ruke, no onedlho padol v dôsledku ťažkých vnútorných zranení na zem. Civilným nákladným autom bol prevezený do pražskej nemocnice Bulovka. Po operácii sa úspešne zotavoval, potom sa však objavila infekcia, na ktorej následky zomrel.
![](../I/Bundesarchiv_Bild_146-1972-039-44%252C_Heydrich-Attentat.jpg.webp)
Nemecké vraždenie, ktoré nasledovalo po atentáte, nepoznalo mieru. Ľudia boli strieľaní bez súdu a vyvraždenie obcí Lidice a Ležáky bolo len jednou z epizód v rámci nemeckého besnenia.
Heydrich mal pohreb s poctami na cintoríne invalidov v Berlíne. Jeho funkciu vedenia Hlavného úradu ríšskej bezpečnosti po ňom prevzal Ernst Kaltenbrunner.
Referencie
- WWW.BLUEWEB.SK, Blueweb s r o |. Reinhard Heydrich – korunný princ Tretej ríše [online]. HistoryWeb.sk, [cit. 2020-09-28]. Dostupné online.
- Monk, C., Heydrich, Reinhard Tristan Eugen. in Tucker, S. C., World War II. A Student Encyclopedia. Abc-Clio, Inc., Santa Barbara, 2005, s. 570
- Kolektív autorov, 1960, SS v akcii. Dokumenty o zločinoch SS. Naše vojsko, Praha, s. 137 – 145