Mikuláš Kopernik
Mikuláš Kopernik alebo Koppernik, alebo Coppernicus (* 19. február 1473, Toruň – † 24. máj 1543, Frombork, Poľsko) bol poľský astronóm, matematik, filozof, humanista, kanonik v katolíckej cirkvi a ekonóm; významný predstaviteľ renesančnej filozofie; nahradil geocentrický obraz sveta heliocentrickým.
Mikuláš Kopernik | |||
poľský astronóm | |||
![]() Kopernikov portrét od neznámeho autora, 1580; vystavený v radnici mesta Toruň | |||
Narodenie | 19. február 1473 Toruň, Poľské kráľovstvo | ||
---|---|---|---|
Úmrtie | 24. máj 1543 (70 rokov) Frombork, Poľské kráľovstvo | ||
Profesia | astronóm, právnik, ekonóm, matematik, vedec, fyzik a filozof | ||
Podpis | ![]() | ||
Odkazy | |||
Projekt Guttenberg | Mikuláš Kopernik (plné texty diel autora) | ||
Commons | ![]() | ||
|
Kopernikovo učenie obsahovalo kinematickú schému slnečnej sústavy, ktorá sa stala začiatkom vývinu nebeskej mechaniky a umožnila aplikovať pojmy zemskej mechaniky na kozmos. V Kopernikovom učení sa začalo zbližovanie astronómie so zemskou mechanikou.
Heliocentrizmus
![](../I/Grabmal_Nikolaus_Kopernikus_Frauenburger_Dom_2010.jpg.webp)
Mikuláš Kopernik bol veľmi dobrý pozorovateľ oblohy, dokázal z faktov dedukovať správne závery. Všimol si, že vnútorné planéty sa na oblohe ukazujú len na rannej a večernej oblohe, vonkajšie planéty sú viditeľné aj cez hlbokú noc. Z tohto pozorovania usúdil poznatok, že centrom slnečnej sústavy nie je Zem, ako si v tej dobe mysleli všetci učenci, ale Slnko, okolo ktorého sa pohybujú planéty po kruhových dráhach. Tomuto systému hovoríme heliocentrizmus. Svoje poznanie stihol detailne rozpracovať vo svojej najznámejšej knihe De revolutionibus orbium coelestium, v ktorej dôkladne spochybnil geocentrizmus. Kniha vyšla v roku jeho úmrtia.
Hrob
![](../I/Warszawa_Copernicus.png.webp)
Po smrti bol pochovaný vo Fromborskej katedrále pri oltári o ktorý sa staral, ako bolo zvykom u kanonikov. Nebolo však známe, ktorý oltár mal na starosti. Poľskí archeológovia hľadali jeho hrob v katedrále mnoho rokov a 3. novembra 2005 oznámili, že v auguste nájdená lebka s veľkou pravdepodobnosťou patrila Mikulášovi Kopernikovi.[1] Dôkazom má byť počítačová rekonštrukcia tváre v Ústrednom kriminalistickom laboratóriu vo Varšave. Stopercentnú istotu však nešlo dosiahnuť, pretože chýbali testy DNA jeho potomkov (ako duchovný nemohol mať Kopernik deti). Autentickosť pozostatkov bola preukázaná až v roku 2008, keď poľskí vedci s pomocou švédskych kolegov porovnali DNA vlasu z knihy, ktorú Kopernik vlastnil a DNA jeho zuba z objaveného hrobu.[2]
Diela
Referencie
- Poľskí vedci objavili hrobku Koperníka Pravda, 03.11.2005
- Vědci identifikovali Koperníkovy ostatky, pomohly jim vlasy z knihy iDNES, 20.11.2008 (po česky)
Externé odkazy
- FILIT – zdroj, z ktorého pôvodne čerpal tento článok.
Zdroje
- KUZNECOV, G. B.. Od Galileiho po Einsteina. Bratislava : Pravda, 1975.