Hornomoravský úval
Hornomoravský úval je geomorfologický celok, nachádzajúci sa na strednej Morave. Predstavuje úrodnú nížinu s intenzívnym poľnohospodárstvom a najvyšším vrcholom je Jelení vrch s výškou 345 m n. m.
![](../I/Plane_loucky.jpg.webp)
Úval je tvorený zníženinou, vyplnenou pliocénnymi sedimentmi a kvartérnymi naplaveninami riek. Osou úvalu je rieka Morava, v severnej časti sa nížina tiahne aj okolo prítokov riek Oskava, Bečva a Haná.
Úval sa tiahne od Libiny na severe po Otrokovice na juhu. Niekedy sa nesprávne uvádza, že začína na severe až u Bludova, čo je omyl. Hranicu s Mohelnickou brázdou tvorí tzv. Třesínsky prah západne od Litovle, ktorým prechádza hranica medzi geomorfologickými provinciami Západné Karpaty a Česká vysočina.
Geomorfologická klasifikácia:
- Provincia: Západné Karpaty
- Sústava: Vonkajšie karpatské zníženiny
- Podsieť: Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
- Celok: Hornomoravský úval
- Podcelok: Středomoravská niva
- Podcelok: Uničovská plošina
- Celok: Hornomoravský úval
- Podsieť: Západné Vonkajšie karpatské zníženiny
- Sústava: Vonkajšie karpatské zníženiny
Najväčšími mestami sú v strede ležiaci Olomouc, Přerov a Prostějov, národopisne je takmer celá oblasť patriaca do regiónu Haná.
Zdroj
Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hornomoravský úval na českej Wikipédii.
Panoráma
![](../I/Hornomoravsky.JPG.webp)