Srážky
Srážky jsou pojem zahrnující velkou část hydrometeorů. Jedná se o soustavu částic vody, vzniklých kondenzací vodní páry nebo sublimací a podobně (například zdvižením větrem z povrchu země), které padají z atmosféry na zemský povrch či kondenzují přímo na zemském povrchu. Srážky jsou jednou z hlavních částí koloběhu vody v přírodě. Průměrné množství a frekvence srážek jsou důležitou charakteristikou zeměpisných oblastí a rozhodujícím faktorem pro úspěšné provozování zemědělství. Globálně spadne průměrně 2,7 mm srážek za den.[1] S růstem teploty poroste míra srážek[2] i výparu.[3] Výpar je ale složitý jev a závisí na teplotě (se kterou roste), slunečním zářením (ovlivněné množstvím oblaků), dostupnosti vody v půdě,[4] ale i biologické transpirace, tedy celkové evapotranspirace. V ČR pro nejpesimističtější model RCP 8.5 je předpovězen hlavně nárůst srážek v zimě a neznatelná změna v létě.[5] Světově průměrně spadne většina srážek na daném místě během doby 2 týdnů v roce.[6]
![](../I/MeanMonthlyP.gif)
![](../I/Latitude_Longitude_Evaporation_minus_precipitation.jpg.webp)
Příčiny srážek
![](../I/Les_Salvages_(81)_20070325%252C_deux_gouttes_de_pluie_IMG_0519b.JPG.webp)
- Orografické – srážky vznikající vynuceným výstupem vzduchu způsobeným tvarem terénu (orografií). Významné jsou především na horských překážkách.
- Konvektivní – srážky způsobené výstupem vzduchu v důsledku konvekce, které vzniká při nerovnoměrném zahřívání zemského povrchu. Bublina zahřátého vzduchu, který má menší hustotu, vystupuje nahoru; stoupá, dokud je teplejší než okolní vzduch. Při dosažení hladiny kondenzace vzniknou kupovité oblaky. Při intenzivní konvenci se oblaka vyvíjí vertikálně do podoby bouřkového oblaku (typické v létě).
- Cyklonální – srážky vznikající při výstupu vzduchu způsobeném celkovým pohybem vzduchových hmot.
Druhy srážek
Atmosférické srážky
Kapalné srážky
- déšť
- mrznoucí déšť
- mrholení
- mrznoucí mrholení
- rosa
Tuhé srážky
- sníh
- sněhové krupky
- sněhová zrna
- zmrzlý déšť
- krupky
- kroupy
- ledové jehličky
- zmrzlá rosa
- jíní
- námraza
- ledovka
Srážky smíšené
Při teplotách lehce nad 0 °C.
Srážky pevné (sněhové, ledové)
Při teplotách pod 0 °C
Měření srážek
![](../I/Rain_gauge_Hellmann.jpg.webp)
Lze sledovat dobu trvání, intenzitu i prosté množství srážek. Množství srážek bývá udáváno v milimetrech kapalné vody spadlé na zemský povrch (1 mm = 1 l/m²). Sníh či kroupy zachycené srážkoměrem je proto třeba před měřením nechat roztát. Srážkoměr neboli ombrometr se používá k měření úhrnu srážek. Velmi zjednodušeně jej lze popsat jako nádobu s nálevkou. Přístroj zaznamenávající časový průběh dešťových srážek (např. pomocí plováku) bývá označován termínem ombrograf. Přístroj na zjišťování množství rosy má název drosometr (může mít podobu síťky spojené s vahami) nebo drosograf (zaznamenává množství rosy). V současnosti se k odhadu a krátkodobé předpovědi intenzity srážek široce využívá meteorologických radarů.
Srážkový úhrn je charakterizován jako výška vodního sloupce srážek za určitý časový úsek. Obvykle bývá uváděn v jednotkách mm/hod, mm/rok.
Vliv na měření (i přes 10 procent) může mít vítr, odpar či následné stanovení hodnot pro dané území.[7]
Orografické překážky
Stojí-li v cestě převládajícímu směru větrného proudění horské pásmo, vypadne převážná většina srážek (zejména dešťových) na návětrné straně a v závětří hor tak vzniká srážkový stín. Typickým příkladem takto orograficky zeslabených srážek může být Žatecko a Roudnicko v závětří Krušných hor a Českého středohoří, kde roční úhrn srážek dosahuje pouze kolem 450 mm/rok. Naopak příkladem zesílených srážek na návětrné straně jsou Jizerské hory, zejména severozápadně orientované údolí říčky Smědé, na jehož konci dosahují průměrné roční úhrny kolem 1700 mm, což je nejvíce v celé České republice.
Průměrný úhrn srážek se zvyšuje s nadmořskou výškou a maxima dosahuje (ve středoevropských podmínkách - například v Alpách či Tatrách) v nadmořské výšce kolem 2500 m n. m. Nad touto hranicí se projevuje takzvaná inverze srážek, tedy pokles srážkových úhrnů.
Rozdělení intenzit srážek
intenzita | déšť [mm/h] | sněžení [cm/h] | mrholení [mm/h] |
---|---|---|---|
velmi slabá | neměřitelné množství | jednotlivé vločky, které nepokrývají celý exponovaný povrch bez ohledu na délku trvání jevu | neměřitelné množství |
slabá | 0,1 – 2,5 | <0,5 : neovlivňuje dohlednost | <0,1 |
mírná | 2,6 – 8 | 0,6 – 4 : dohlednost již mírně zhoršená | 0,1 – 0,2 |
silná | 8 – 40 | >4 : dohlednost zhoršená již na 500 m | 0,2 – 0,3 |
velmi silná | >40 | krátkodobé intenzivní sněhové přeháňky – dohlednost pod 500 m | Nepoužívá se – mrholení v takovém případě přechází v déšť |
Reference
- GPCP (Monthly): Global Precipitation Climatology Project [online]. anglicky: climatedataguide.ucar.edu [cit. 2022-01-19]. Dostupné online. (anglicky)
- Climate Change 2021 The Physical Science Basis. [s.l.]: IPCC AR6, WG I, 2021. Dostupné online. S. SPM-25. (anglicky)
- STONE, Alvin. Global warming increases rain in world's driest areas. phys.org [online]. 2016-03-08 [cit. 2022-01-19]. Dostupné online. (anglicky)
- El Niño’s impact on continental evaporation [online]. 2014-01-22 [cit. 2022-01-19]. Dostupné online. (anglicky)
- https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/european-precipitation-2/assessment - What is the trend in precipitation across Europe?
- Half of the world's annual precipitation falls in just 12 days, new study finds. phys.org [online]. 2018-11-16 [cit. 2022-01-19]. Dostupné online. (anglicky)
- RIBEIRO, A S; ALMEIDA, M C; COX, M G; SOUSA, J A; MARTINS, L; LOUREIRO, D; BRITO, R. Role of measurement uncertainty in the comparison of average areal rainfall methods. S. 044001. Metrologia [online]. 2021-08-01. Roč. 58, čís. 4, s. 044001. Dostupné online. DOI 10.1088/1681-7575/ac0d49. (anglicky)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu srážky na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo srážka ve Wikislovníku