Owen Wister
Owen Wister (14. července 1860, Filadelfie, Pensylvánie – 21. července 1938, Saunderstown, Rhode Island) byl americký právník, romanopisec, povídkář, esejista, básník a autor biografií. Díky svému románu The Virginian (1902, Virgiňan) je považován za zakladatele westernu z kovbojského prostředí.[2]
Owen Wister | |
---|---|
![]() Owen Wister roku 1903 | |
Narození | 14. července 1860 Filadelfie, Pensylvánie |
Úmrtí | 21. července 1938 (ve věku 78 let) Saunderstown, Rhode Island |
Místo pohřbení | Laurel Hill Cemetery |
Povolání | právník a spisovatel |
Národnost | Američan |
Stát | ![]() |
Alma mater | Harvardova univerzita |
Žánr | romány, povídky, eseje, básně a biografie |
Významná díla | The Virginian (1902, Virgiňan) |
Politická příslušnost | Republikánská strana |
Manžel(ka) | Mary Channingová |
Děti | šest dětí |
Rodiče | Owen Jones Wister[1] a Sarah Butler[1] |
Vliv na | je považován za zakladatele westernu z kovbojského prostředí. |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Život
Narodil se roku 1860 v Germantownu (část Filadelfie) v rodině úspěšného lékaře, který si přál, aby se stal bankéřem. V letech 1870–1873 žil s rodiči Evropě a chodil do základních škol v Anglii a ve Švýcarku. Po návratu studoval na střední škole v Concordu v New Hampshire a po jejím dokončení se zapsal na Harvardovu univerzitu. Během studia začal psát příspěvky pro studentský satirický časopis The Harvard Lampoon (Harvardský pamflet) a spřátelil se s pozdějším americkým prezidentem Theodorem Rooseveltem. Po ukončení studia roku 1882 se rozhodl studovat hudbu a strávil dva roky na konzervatoři v Paříži, ale otec jej roku 1884 povolal zpět do vlasti, aby si našel stálé zaměstnání. Po návratu pracoval krátce v bance v New York a roku 1885 začal podruhé studovat na Harvardu, tentokrát na Harvardově právnické škole (Harvard Law School). Studium ukončil v roce 1888 a pak provozoval ve Filadelfii právnickou praxi. Od roku 1891 by rovněž činný jako spisovatel.[3][4]
![](../I/Picture_of_Owen_Wister.jpg.webp)
![](../I/OwenWisterGrave.jpg.webp)
Protože onemocněl neurastenií (nervovou slabostí) podnikal na radu svého lékaře zdravotní cesty na ranče ve Wyomingu i do jiných konců amerického Západu. Kultura a povaha těchto oblastí na něj zapůsobily natolik, že se rozhodl psát příběhy odehrávající se v tomto prostředí. V jeho odhodlání jej podpořilo i to, že se roku 1893 na cestě do Yellowstonského národního parku setkal a spřátelil s Frederikem Remingtonem, který maloval obrazy s tematikou Divokého západu. Roku 1895 vydal sbírku povídek Red Men and White (Rudoši a běloši), následoval román Lin McLean (1897) a po něm další sbírka povídek The Jimmyjohn Boss and Other Stories (1900). Roku 1902 pak vyšel jeho nejslavnější román The Virginian (Virgiňan), ve kterém vytvořil archetyp kovboje jako hrdiny a díky kterému je považován za zakladatele nového žánru, westernu s kovbojskou tematikou. Román byl napsán v knihovně Filadelfského klubu, kterého byl autor členem, je dedikován Roooseveltovi a převyšuje většinu pozdějších westernů od jiných autorů svou snahou o realistickou věrnost. Kniha se stala bestsellerem nejen v USA, ale i za hranicemi.[2][3]
Ve svém dalším díle se tematice Západu již příliš nevěnoval. Vydal několik dalších románů, sbírek povídek, básní a také biografie prezidentů Ulyssese S. Granta a Theodora Roosevelta. Od roku 1898 byl ženatý se svou sestřenicí Mary Channingovou, se kterou měl šest dětí (zemřela roku 1913 při porodu). Byl členem několika literárních společností a od roku 1914 i Americké akademie umění a věd. Zemřel roku 1938 na krvácení do mozku ve svém domě v Saunderstownu a je pochován na hřbitově Laurel Hill Cemetery ve Filadelfii.[3]
Dílo
Romány
![](../I/The_Virginian_1902.jpg.webp)
![](../I/Virginian-101.jpg.webp)
![](../I/Virginian-476.jpg.webp)
- The Dragon of Wantley: His Tale (1892, Drak z Wantley), roztomilý vánoční příběh z roku 1203 o tom, jak sir Godfrey Disseisin snášel po třináct let dračí teror až do té doby, než drak pronikne do jeho sklepů a začne pít jeho víno.
- Lin McLean (1897), westernový příběh složený z dříve vydaných povídek:
- The Virginian: A Horseman of the Plains (1902, Virgiňan: jezdec z plání), nejznámější autorova kniha, která je všeobecně přijímána jako první román z kovbojského prostředí. Obsahem románu je příběh muže s přezdívkou Virgiňan, zamilovaného do mladé učitelky, který se odehrává na pozadí rančerských válek, v nichž se proti sobě postavili velcí rančeři a drobní usedlíci, často neprávem obviňovaní z krádeží dobytka. Virgiňan je odvážný muž, který jedná podle svých zásad, čestně a spravedlivě a svým rozhledem se vymyká obvyklým představám o nevzdělaných honácích dobytka. Román se odehrává v době, kdy téměř nedotčená příroda amerického Západu je územím, kde není místo pro zbabělost a vyznívá jako oslava divoké přírody wyomingských plání a morální síly zde žijících lidí. Roku 1904 by román úspěšně zdramatizován.
- Philosophy 4: A Story of Harvard University (1903, Filozofie 4), humorně vylíčený život studentů na Harvardově univerzitě.
- A Journey in Search of Christmas (1904), jde o pozdější část románu Lin McLean nejprve vydaná jako samostatná kniha.
- Lady Baltimore (1906), román odehrávající se po občanské válce v Charlestonu a zobrazující proces osobního usmiřování mezi obyvateli severu a jihu.
- Padre Ignacio: or, the Song of Temptation (1911, Otec Ignacio aneb Píseň pokušení), příběh katolického kněze, který vede farnost na Západě.
- Romney, nekončený román psaný v letech 1912–1915 (práce byly postupně ukončeny po smrti autorčiny ženy), fragment byl vydán až roku 2001 společně s dvěma dalšími dosud nevydanými autorovými díly v knize Rommney and Other New Works about Philadelphia (Romney a další nové práce o Filadelfii).
Sbírky povídek
- Red Men and White (1895, Rudoši a běloši), westernové příběhy, vyšlo též pod názvem Salvation Gap and Other Western Classics.
- The Jimmyjohn Boss and Other Stories (1900), westernové příběhy.
- Members of the Family (1911, Členové rodiny).
- Safe in the Arms of Croesus (1927).
- When West Was West (1928, Když byl západ západem).
Eseje
- Where Charity Begins (1895).
- Theodore Roosevelt, Harvard '80 (1901).
- The Open Air Education (1902).
- After Four Years (1905).
- The Keystone Crime: Pennsylvania's Graft-Cankered Capitol (1907).
- According to a Passenger (1919)
- How One Bomb Was Made (1921).
- Roosevelt and the War (1930).
- In Homage to Mark Twain (1935).
- Old Yellowstone Days (1936).
Básně
Literatura faktu
- Ulysses S. Grant (1901), biografie amerického prezidenta Ulyssese S. Granta.
- Benjamin Franklin (1904), biografie amerického státníka, diplomata, vědce a spisovatele Benjamina Franklina.
- The Seven Ages of Washington (1907, Sedmero věků Washingtonu).
- The Pentecost of Calamity (1915, Letnice plné neštěstí).
- Roosevelt: The Story of a Friendship (1930, Roosvelt: Historie jednoho přátelství), biografie amerického prezidenta Theodora Roosevelta.
- The Philadelphia Club, 1834–1934 (1934).
Filmové adaptace
- The Virginian (1914, Virgiňan), americký němý film, režie Cecil B. DeMille.
- A Woman's Fool (1918), americký němý film podle románu Lin McLean, režie John Ford.
- The Virginian (1923, Virgiňan), americký němý film, režie Tom Forman.
- The Virginian (1929, Virgiňan), americký film, režie Victor Fleming, v hlavní roli Gary Cooper.
- The Virginian (1946, Virgiňan), americký film, režie Stuart Gilmore.
- The Virginian (1962–1970, Virgiňan), americký televizní seriál na motivy autorova románu, 225 pokračování.
- The Virginian (2000, Virgiňan), americký televizní film, režie a hlavní role Bill Pullman.
- The Virginian (2014, Virgiňan), kanadský video film na motivy autorova románu, režie Thomas Makowski.
Česká vydání
Knihy
- Virgiňan, Národní listy, Praha 1905, přeložila Olga Kalašová.
- Virgiňan, Jos. R. Vávra, Praha 1929, sešitové vydání (šest sešitů).
- Divoký jezdec prérie, Ladislav Janů, Praha 1936, přeložil Fr. Fr.
- Zkrocení divokého jezdce, Ladislav Janů, Praha 1936, přeložil Fr. Fr.
- Virgiňan: jezdec z plání, Baronet, Praha 2011, přeložil Ondřej Marek.
Povídky
- Hospoda "U poslední naděje" (At the Sign of the Last Chance), povídka ze sbírky Když byl západ západem vyšla v antologii Šerif se žení, Mladá fronta, Praha 1970, přeložil Vladimír Pražák.
Odkazy
Reference
- Kindred Britain.
- Slovník spisovatelů – Spojené státy americké, Odeon, Praha 1979, str.703
- Owen Wister – Penn State University[nedostupný zdroj]
- Owen Wister – Collier's New Encyclopedia
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Owen Wister na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Owen Wister
- (anglicky) Owen Wister – Encyclopedia Britannica
- (anglicky) Owen Wister – WyoHistory.org
- (anglicky) The Virginian – Internet Archive
- (anglicky) The Remarkable Wisters at Belfield – La Salle University
- (anglicky) Owen Wister Papers at the University of Wyoming – American Heritage Center
- (anglicky) Owen Wister – Find A Grave Memorial
- Owen Wister v Databázi knih