Meerssenská smlouva
Meerssenská smlouva, nebo Mersenská smlouva, uzavřená 8. srpna 870 v dnešním nizozemském městě Meerssen, byla smlouva o rozdělení Lotharingie. Její území (zhruba odpovídající budoucímu Nizozemí) připadalo z části Východofranské říši (a jejímu vládci Ludvíku II. Němci) a z části Západofranské říši (jíž vládl Karel II. Holý).[1] Někdy je výsledek smlouvy zván třetím dělením Franské říše. Druhé dělení je spojováno se smlouvou z Prümu z roku 855 (která dělila Lotharingii mezi syny Lothara I.), první je spjato s Verdunskou smlouvou z roku 843 (rozdělení Franské říše mezi syny Ludvíka I. Pobožného). Poté následovalo ještě čtvrté dělení, neboli Ribemontská smlouva z roku 880, po níž celá Lotharingie připadla Východofranské říši (posléze Svaté říši římské, v jistém smyslu Německu).
![](../I/Vertrag_von_Meerssen-es.svg.png.webp)
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Treaty of Meerssen na anglické Wikipedii.
- Mersen, Treaty of / 1911 Encyclopædia Britannica. Svazek Volume 18. [s.l.]: [s.n.] Dostupné online.