Katedrála na Wawelu
Katedrála na Wawelu, plným názvem Katedrální bazilika svatého Stanislava a svatého Václava, je arcidiecézní kostel na Wawelském pahorku v Krakově. Je to polské posvátné místo velkého národního a historického významu a je i polskou kulturní památkou. Tradiční místo korunovací polských králů, z nichž mnozí jsou tu pohřbeni, stejně jako svatí Stanislav a Hedvika z Anjou a další významné osobnosti polského národa.
Katedrála na Wawelu | |
---|---|
![]() | |
Místo | |
Stát | ![]() |
Souřadnice | 50°3′16,7″ s. š., 19°56′7,5″ v. d. |
Architektonický popis | |
Architekt | Giovanni Battista Trevano a Giovanni Battista Gisleni |
Stavební sloh | gotická architektura, románský sloh, gotika a baroko |
Výstavba | 1020 |
Další informace | |
Oficiální web | Oficiální web |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/Wawel_Hill_-_Katedra.svg.png.webp)
Historie
První kostel svatého Václava na Wawelu vznikl kolem roku 1020, krátce poté co se stal Krakov biskupstvím. V roce 1038 jej vypálil český kníže Břetislav I. a byl pak přestavěn na kostel sv. Gereona, jehož zbytky jsou zachovány v západním hradním křídle. Druhá katedrála svatého Stanislava a svatého Václava, tzv. Hermannův dóm, vznikla v letech 1090 až 1142. Trojlodní románská bazilika se dvěma chóry, dvěma kryptami a dvěma věžemi padla roku 1305 za oběť požáru, některé části stavby ale zůstaly nepoškozeny. Roku 1320 byl v zachované části kostela korunován Vladislav I. Lokýtek, který dal ve stejném roce stavět novou, gotickou katedrálu. Roku 1346 byl dostavěn presbytář a roku 1364 loď s transeptem a bočními loděmi. Celek tvoří trojlodní baziliku na obdélném půdorysu s transeptem, delším presbytářem a chórovým ochozem. V dalších stoletích se katedrála různě upravovala a přestavovala a přibývaly další kaple. V katedrále se korunovali polští králové, a to i po roce 1609, kdy králové přesídlili do Varšavy. V letech 1655-1657 a opět roku 1702 zařízení katedrály zničili Švédové, v letech 1895-1910 byla celá stavba důkladně restaurována. Od 19. století se v katedrále začali pochovávat i významní vojevůdci a spisovatelé, ve 20. století i vrcholní politici, naposledy president Kaczynski s manželkou (2010). Za druhé světové války Němci katedrálu uzavřeli a část zařízení se ztratila.
![]() |
|
Popis
Popis zevnějšku
Trojlodní gotická katedrála na obdélném půdoryse se třemi věžemi a věncem kaplí kolem je postavena z bílého vápence a cihel. Na severovýchodní straně k ní přiléhá Zikmundova věž ze 14. století, postavená jako část opevnění hradu Wawel, s helmovou střechou ze 16. století. Ve třetím patře věže visí zvon svatého Zikmunda o průměru 2,5 metru a váze asi 10 tun. Byl objednán Zikmundem Starým v roce 1520 u norimberského zvonaře Hanse Behema. Na severozápadě přiléhá nejvyšší „Hodinová věž“, gotická stavba z cihel s barokní helmicí ze 17. století. První hodiny byly instalovány roku 1521. K jihozápadnímu rohu katedrály přiléhá „Vikářská věž“ se čtyřmi zvony, zvaná také „Věž stříbrných zvonů“. Spodní část věže je pozůstatek románské katedrály a vedle věže je východ z královské hrobky.
Na severovýchodě se ke katedrále přimyká pokladnice a kapitulní knihovna. Na jihu se se nachází renesanční kaple dynastie Wasů a renesanční Zikmundova kaple s pozlacenou střechou. Slouží jako pohřební kaple posledních Jagellonců a vznikla v letech 1524 až 1533. Na její východní stěně visí stříbrný triptych Panny Marie, dílo umělců z Norimberku.
Popis vnitřku
U vchodu do katedrály visí mamutí kost, velrybí žebro a kel nosorožce, které snad měly chránit katedrálu před zlem. Vnitřek katedrály byl pozdějšími úpravami silně pozměněn, v lodi a presbytáři se však zachovala gotická okna a křížové klenby. Na stěnách lodi jsou dřevěné sochy čtyř Učitelů církve (kolem 1500), na různých místech flanderské gobeliny ze 2. poloviny 17. století. Uprostřed lodi v křížení je barokní mauzoleum (confessio) svatého Stanislava z roku 1629, sarkofág pobitý stříbrným plechem s baldachýnem. Presbytář je od barokně přestavěného ochozu oddělen plnými stěnami. Vnitřní zařízení katedrály je z doby její barokizace ze 17. a 18. století. Autory barokního zařízení jsou většinou italští umělci jako: Giovanni Trevano, Giovanni Battisti Gisleni, Francesco Placidi a Kacper Bazanka. Tvůrci předbarokního inventáře jsou Veit Stoss, Bartholomeo Berrecci, Giovanni Maria Padovano a Santi Gucci. Hlavní oltář je barokní z roku 1650 s obrazem Ježíše Krista na kříži. Na obou stranách stojí raně barokní chórové lavice z roku 1620. Na jednom z oltářů se nachází krucifix ze 14. století. Varhany jsou z roku 1785.
Polští králové
- Vladislav I. Lokýtek
- Kazimír III. Veliký
- Hedvika z Anjou
- Vladislav II. Jagello
- Kazimír IV. Jagellonský
- Jan I. Olbracht
- Zikmund I. Starý
- Zikmund II. August
- Štěpán Báthory
- Anna Jagellonská
- Zikmund III. Vasa
- Vladislav IV. Vasa
- Jan Kazimír II. Vasa
- Michał Korybut Wiśniowiecki
- Jan III. Sobieski
- August II. Silný
Polští svatí
- Stanislav I. ze Szczepanowa (1030-1079), krakovský biskup a mučedník
- Hedvika z Anjou (1374-1399), polská královna
Další osobnosti
- Tadeusz Kościuszko (1746-1817), vojevůdce a generál
- Józef Poniatowski (1763-1813), generál
- Adam Mickiewicz (1798-1855), básník a spisovatel
- Juliusz Słowacki (1809-1849), romantický básník a dramatik
- Cyprian Kamil Norwid (1821-1883, zem z jeho hrobu ve Francii), básník a malíř
- Józef Piłsudski (1867-1935), velitel a vrcholný politik
- Władysław Sikorski (1881-1943), generál a exilový premiér
- Adam Stefan Sapieha († 1951), krakovský arcibiskup a kardinál
- Lech Kaczyński (polský prezident, 1949-2010) a jeho manželka Maria Kaczyńska
Kapitula
Kapitula byla založena kněžnou Ziębickou. Budova pochází z 15. století a původně zde bydleli kanovníci. Roku 1775 přestavěna na archiv a knihovnu s cennými rukopisy a inkunábulemi, která patří k nejstarším v Polsku.
Odkazy
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Bazylika archikatedralna św. Stanisława i św. Wacława w Krakowie na polské Wikipedii a Wawel Cathedral na anglické Wikipedii.
Literatura
- Krakau: Ein Führer durch Symbole, Sehenswürdigkeiten und Attraktionen. Krakov : Wydawnictwo GAUSS, 2011
- Jabloński, R. Kraków and Surroundings. Warsaw : Festina Publishers, 2005, ISBN 83-920325-2-7.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Katedrála na Wawelu na Wikimedia Commons
Téma Katedrála na Wawelu ve Wikicitátech
- Webové stránky Wawelu
- Informace o Wawelu
- Bazylika archikatedralna św. Stanisława i św. Wacława - Katedra na Wawelu na portalu polska-org.pl (polsky)