Julian Niedzielski
Julian Niedzielski (18. května 1849 Strzyżów (Polsko) – 20. října 1901 Vídeň) byl rakouský architekt.
Julian Niedzielski | |
---|---|
![]() | |
Narození | 18. května 1849 Strzyżów |
Úmrtí | 20. října 1901 Vídeň |
Místo pohřbení | Vídeňský ústřední hřbitov |
Povolání | architekt |
Ocenění | rytíř Řádu Františka Josefa |
Rodiče | otec Franz Niedzielski |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Život
Julian Niedzielski se narodil v Strzyżów v podkarpadském vojvodství. Vystudoval střední škole a Technický institut v Krakově. 1868–1870 studoval na Technické vysoké škole ve Vídni u Heinricha von Ferstela. Během studií pracoval v několika soukromých ateliérech. Po ukončení studií byl zaměstnán v ateliéru Heinricha von Ferstela. V době studií také pod vedením Ferstela pracoval na stavbě vídeňské university. Po Ferstelově smrti[p. 1] spolu s Heinrichem Köchlinem s výstavbu university dokončili v roce 1883. Za to byl vyznamenán rytířským křížem Řádu Františka Josefa. S Hansem Mikschem se účastnili s úspěchem různých architektonických soutěží. V roce 1881 zvítězili v soutěži na divadlo v Liberci a v témže roce založili společnou projekční kancelář ve Vídni. V roce 1896 J. Niedzielski Vstoupil do státních služeb ministerstva vnitra ve Vídni jako stavební rada a od roku 1899 vrchní stavební rada. V letech 1897 až 1899 společně s Otto Hoferem pokračovali ve výstavbě nového Hofburgu. Zemřel nečekaně ve věku 53 let. Oceněním za služby městu Vídni mu byl zřízen čestný hrob na centrálním hřbitově.[1]
Od roku 1882 byl členem Svazu výtvarných umělců Vídně.
Dílo
![](../I/Kolonnade_Eingang_Marianske_Lazne.jpg.webp)
Julian Niedzielski byl ovlivněn Heinrichem von Ferstelem (dokončení univerzity nebo restaurování skotského kostela ve Vídni). Později projektoval ve stylu pozdního historismu. Projekční kancelář Miksch & Niedzielski také prosazovala nové moderní konstrukce ze železa a skla.[2]
- 1870–1883 dostavba vídeňské university (s Heinrichem Köchlinem)
- 1888–1891 správní budova spořitelny, Liberec (s Mikschem)
- 1885 restaurování skotského kostela ve Vídni, novorenesanční styl (vidět vliv Ferstela)
- 1888–1889 vila Ludwiga Wolfruma v Ústí nad Labem (Winstona Churchilla 2, Ústí nad Labem - centrum 1344), stavitel Carl Mayer z Děčína. Úpravy v roce 1935.[3] (s Mikschem)
- 1888 vila Rudolfa Larische, Krnov, kombinace severské renesance s manýrizmem, průčelí s rizality, štíty a balkony, využito střídání omítaného a režného zdiva. V roce 1929 podle architekta Leopolda Bauera bylo přistavěno zadní křídlo.[2][4] Vila je kulturní památkou ČR.[5] (s Mikschem)Vila Rudolfa Larische v Krnově
- kolem 1890 vila Petschka v Ústí nad Labem, v Čechách, (s Mikschem)
- 1889 Lázeňské kolonády, Mariánské Lázně, vítězný soutěžní projekt. Novobarokní litinová prosklená stavba je postavena na bývalé uzavřené lázeňské promenádě. Litinová konstrukce byla odlita v Strojírnách knížete Salma v Blansku. Lázeňská kolonáda byla přejmenována v roce 1951 na Kolonádu Maxima Gorkého. Dne 1. července 2010 se Kolonáda Maxima Gorkého stala národní kulturní památkou ČR[6].(s Mikschem)
- 1890 obytný a obchodní dům ve Vídni 1, Wollzeile 36 / Stubenbastei 2-4,(s Mikschem)
- 1891 vila Haberhof, Vídeň 2, Mühlfeldgasse 15 / Nordbahnstraße 46-48 / Darwingasse 38.(s Mikschem)
- 1892 vila Wolfruma v Ústí nad Labem (Na schodech 1601/10, Ústí nad Labem). Vila je kulturní památkou ČR.[7] (s Mikschem)
- 1893 Vstupní brána do zoologické zahrady v Prátru, Vídeň 2 (zbořeno v roce 1902), renezanční styl vstupní brány, zdobená figurami zvířat, naopak restaurace byla směsicí barokních a renesančních prvků s balkony a lodžiemi. (s Mikschem)
- 1894 radnice se spořitelnou v Novém Sadci (Nowy Sącz) v Polsku. (s Mikschem)
- kolem 1895 továrna pro rodinu Wolfrum v Ústí nad Labem. (s Mikschem)
- 1897–1899 výstavba vídeňském Hofburgu (s Otto Hoferem)
V 1911 podle původních projektů Hanse Miksche a Juliana Niedzielskiho bylo postaveno gymnázium, Vídeň 1, Stubenbastei 6-8 (fasáda Simplified), novobarokní sloh, vestibul s kazetovým stropem s centrální schodištěm s novobarokním kamenným zábradlím.
Nerealizované stavby
Vyznamenání
- rytířský kříž Řád Františka Josefa
Odkazy
Poznámky
- V roce 1886 vytvořil epitaf pro Heinricha von Ferstela, který je umístěn ve vídeňské universitě. Busta je od Viktora von Tilgnera.
Reference
- BRANDSTETTER, Jutta. Julian Niedzielski [online]. Architekturzentrum Wien, 2005-11-01 [cit. 2015-12-01]. Dostupné online.
- STRAKOŠ, Martin. Průvodce architekturou Krnova. Ostrava: NPÚ, 2013. ISBN 978-80-85034-75-2. S. 329–330, 256.
- Vila Ludwiga Wolfruma [online]. Ústí - Aussig Architektura na severu Čech [cit. 2005-11-29]. Dostupné online.
- VYBÍRAL, Jindřich. Slavné vily Moravskoslezského kraje. [s.l.]: FOIBOS a.s., 2008. ISBN 978-80-87073-09-4. S. 21.
- vila Rudolfa Larische [online]. NPÚ [cit. 2015-11-29]. Dostupné online.
- Lázeňská kolonáda v Mariánských Lázních [online]. NPÚ [cit. 2015-11-29]. Dostupné online.
- Wolfrumova vila [online]. NPÚ [cit. 2015-11-29]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Julian Niedzielski na Wikimedia Commons
- Julian Niedzielski In: Architektenlexikon Wien 1770–1945. Herausgegeben vom Architekturzentrum Wien. Wien 2007.