Janko Drašković
Janko Drašković (20. října 1770, Záhřeb - 14. ledna 1856 Radgona ve Štýrsku) byl chorvatský národní buditel, politik, básník a představitel ilyrského hnutí. Pocházel z grófské rodiny Draškovićů, která měla v tehdejším Chorvatsku poměrně významné postavení.
Janko Drašković | |
---|---|
![]() | |
Narození | 20. října 1770 Záhřeb |
Úmrtí | 14. ledna 1856 (ve věku 85 let) Bad Radkersburg |
Místo pohřbení | Mirogoj |
Povolání | politik, básník a spisovatel |
Národnost | Chorvati |
Politická příslušnost | Croatian People's Party – Liberal Democrats |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Význam
Ve své době počátku 19. století patřil k velmi vzdělané elitě tehdejšího národa, zajímal se o kulturu a literaturu. Pokoušel se také o vojenskou kariéru, avšak neúspěšně, neboť musel odejít ze služby kvůli zdravotním komplikacím. V Chorvatsku počátku 19. století se rozmáhala politika maďarizace, kterou razila tehdy Budapešť s cílem unifikovat Slovany obývané okrajové oblasti Uher. Janko Drašković se - byť již byl v pokročilém věku - k hnutí přidal a roku 1832 napsal tzv. Disertaci (plným názvem Disertacija iliti razgovor darovan gospodi poklisarom - Disertace neboli rozhovor darovaný pánům), přesněji práci, ve které shrnul politický program ilyrského hnutí.[1][2] V ní se věnoval řadě myšlenek, od prosazení štokavského nářečí jako oficiální spisovné podoby jazyka, až po "Velké Ilýrii", tedy společnému státu jižních Slovanů. Ten měl být na tehdejších Uhrách nezávislý a v případě odmítnutí takové nezávislosti vyzýval k odtržení se od Habsburské monarchie.[zdroj?]
Podobně jako Ljudevit Gaj, i Janko Drašković prosazoval rozšíření štokavského nářečí jako hlavní jazykové formy pro Chorvaty, Srby a další Jihoslovany. A právě v něm svoji Disertaci uveřejnil, jako první politický manifest, sepsaný v této variantě jazyka, která bude později přijata jako spisovná norma jugoslávské srbochorvatštiny. V následujících obdobích, kdy se ilyrské hnutí rozvíjelo a získávalo další sympatizanty se Drašković usilovně věnoval boji proti postupující maďarizaci. Stal se jedním z předsedů Matice Chorvatské, která byla založena roku 1842 a byl i členem Chorvatské národní strany (Hrvatska narodna stranka), spolu s dalšími významnými chorvatskými obrozenci.
Odkazy
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Janko Drašković na Wikimedia Commons
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Janko Drašković na anglické Wikipedii.
- FRANGEŠ, Ivo. Povijest hrvatske književnosti. Záhřeb, Lublaň: Cankarjeva založba, 1987. S. 138. (srbochorvatština)
- BOŽIĆ, Ivan; ĆIRKOVIĆ, Sima; DEDIJER, Vladimir; EKMEČIĆ, Milorad. Istorija Jugoslavije. Beograd: Prosveta, 1972. S. 238. (srbochorvatština)