Ferrara
Ferrara je italské město v oblasti Emilia-Romagna, hlavní město stejnojmenné provincie. Leží na řece Pád a jeho historické centrum je součástí světového dědictví UNESCO. Je sídlem arcibiskupa a univerzity, založené roku 1391.
Ferrara | |
---|---|
![]() Ferrara, historické centrum (vlevo dole hrad) | |
![]() znak ![]() vlajka | |
Poloha | |
Souřadnice | 44°50′ s. š., 11°37′ v. d. |
Nadmořská výška | 9 m n. m. |
Stát | ![]() |
region | Emilia-Romagna |
provincie | Ferrara |
![]() ![]() Ferrara | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 404 km² |
Počet obyvatel | 133 423 (2013) |
Hustota zalidnění | 330,3 obyv./km² |
Správa | |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | + 532 |
PSČ | 44100 |
Označení vozidel | FE |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Historie
![](../I/1520_Veneto_Idealbildnis_einer_Kurtisane_als_Flora_anagoria.JPG.webp)
![](../I/Ferrara_02.jpg.webp)
![](../I/Central_Nave_in_Ferrara_San_Giorgio_Cathedral.jpg.webp)
Počátky osídlení jsou archeologickými nálezy datovány do 6. století př. n. l., kdy zde byla osada Etrusků, kterou vystřídali Římané. Ve 4. století bylo ve Ferraře zřízeno biskupství a město se ve druhé polovině 6. století stalo centrem jednoho z langobardských vévodství (dukátů). Ve 12. století získala Ferrara samosprávu (člen Lombardské ligy)[1] a od roku 1196, resp. 1208, byla s krátkou přestávkou pod vládou rodu Este, když Azzo I. byl zároveň markrabětem z Este (zprvu s titulem podesta). Od roku 1240 vládl rod Este ve Ferraře s titulem knížat a ovládl odtud i Modenu (1260/88) a Reggio v Emilii. V letech 1308–1317 se Ferrara dočasně ocitla pod vládou Benátek a vzápětí papežů. Roku 1391 byla založena univerzita, kde studoval například Mikuláš Koperník.
V roce 1471 byla Ferrara povýšena na vévodství pod svrchovaností Církevního státu, který roku 1597 území (po vymření přímé linie panujícího rodu) připojil a s nímž sdílela další osudy, až byla 1860/61 připojena k Italskému království.
Vládci Ferrary
Rod Este
- 1196 – 1212 Azzo I., jako markýz z Este Azzo VI.
- 1212 – 1215 Aldobrandino I.
- 1215 – 1264 Azzo II. (VII.)
- 1264 – 1293 Obizzo I., od 1289 pán Modeny
- 1293 – 1308 Azzo III.
- 1308 Fresco
- 1308 – 1317 nadvláda Benátek
- 1317 – 1335 Rinaldino
- 1317 – 1344 Niccolò I.
- 1317 – 1352 Obizzo II.
- 1352 – 1361 Aldobrandino II.
- 1361 – 1388 Niccolò II.
- 1388 – 1393 Alberto
- 1393 – 1441 Niccolò III.
- 1441 – 1450 Leonello
Vévodové
- 1450 – 1471 Borso, od 1452 vévoda modenský, od 1471 ferrarský.
- 1471 – 1505 Ercole/Herkules I.
- 1505 – 1534 Alfons I. (2. manželka Lucrezia Borgia)
- 1534 – 1559 Ercole/Herkules II.
- 1559 – 1597 Alfons II.
Od roku 1598 patřila Ferrara k Církevnímu státu.
Památky
Město má velké historické centrum s úzkými ulicemi, lemovanými paláci.
- Městské hradby z 15.–16. století zachované téměř v úplné délce 9 km
- Katedrála svatého Jiří (Duomo di San Giorgio), trojlodní bazilika, vysvěcená roku 1135, dokončená ve 13. století+ trojosé trojpatrové průčelí, jemuž odpovídají 2 patra postranních galerií, renesanční zvonice/kampanila z let 1451–1493, architekt Leon Battista Alberti. Barokní výzdoba interiéru z roku 1712;
- Hrad rodiny d’Este (Castello Estense) uprostřed města, založen 1385, upraven po požáru roku 1545; cihlová stavba na čtvercovém půdorysu, se čtyřmi věžemi, dnes muzeum a zbrojnice
- Radnice ze 14. století, nárožní budova s věží
- Diamantový palác (Palazzo dei Diamanti) – renesanční stavba nazvaná podle diamantové bosáže fasády z mramorových jehlanců
- Palác rodiny Schiafonia(Palazzo Schifonia) – renesanční „volnočasový“ palác rodiny d'Este
- Bývalý klášterní kostel San Romano – nyní Dómské muzeum s pokladnicí, naproti katedrále na Piazza Trento
- další kostely: San Francesco, Corpus Domini, Santa Maria in Vado aj.
- Palác Lodovika Mora (Pallazo di Lodovico Moro) – na jihu města, nyní Archeologické muzeum.[2], zlatnická sbírka
- Lapidarium (Museo lapidario) – sbírka etruských a římských památek, převážně kamenných a keramických
- Katedrála
- Hrad rodiny d‘Este
- Erbovní sál hradu
- Radnice
- Palazzo dei Diamanti
- San Romano (Dómské muzeum), křížová chodba
- Renesanční cihlové hradby
Galerie
- Katedrální muzeum, Hlava P. Marie. Mozaika, kolem 1150
- Katedrální muzeum, tapiserie
- Kazatelna, 8. stol
- Portrét kardinála Bessariona (konec 15. stol.)
Vývoj počtu obyvatel
Počet obyvatel
![](../I/1e76d47e8c605301bd433f394075d31e.png.webp)
Osobnosti města
- Francesco del Cossa (1436 – 1477), italský malíř
- Girolamo Savonarola (1452 – 1498), italský dominikánský řeholník, náboženský a politický reformátor, fanatický kazatel
- Lorenzo Costa (1460 – 1535), italský renesanční malíř
- Isabella d'Este (1474 – 1539), markýza z Mantovy, významná postava italské renesance a jedna z nejvýznamnějších postav tehdejší politiky a kultury
- Giovanni Boldini (1842 – 1931), italský, ve Francii působící žánrový malíř a portrétista.
- Italo Balbo (1896 – 1940), italský letec. velitel tzv. černých košil a věrný následovník Benita Mussoliniho
- Michelangelo Antonioni (1912 – 2007), italský filmový režisér a scenárista
- Giorgio Bassani (1916 – 2000), italský romanopisec, básník a esejista
Partnerská města
Highland Park, USA
Kaufbeuren, Německo
Koper, Slovinsko
Krasnodar, Rusko
Lerida, Španělsko
Saint-Étienne, Francie
Sarajevo, Bosna a Hercegovina
Swansea, Velká Británie
Szombathely, Maďarsko
Tartu, Estonsko
Žilina, Slovensko
Odkazy
Reference
- AUTORSKÝ KOLEKTIV. Itálie. Praha: Olympia, 1990. ISBN 80-7033-101-1. Kapitola Ferrara, s. 49.
- Itálie, průvodce Olympia, s. 50
Literatura
- Pečenka, Vlčková – Evropa v proměnách staletí, nakl. LIBRI, 1997
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Ferrara na Wikimedia Commons
Galerie Ferrara na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky