Alfred North Whitehead
Alfred North Whitehead (15. únor 1861, Ramsgate, Kent, Velká Británie – 30. prosinec 1947, Cambridge, Massachusetts, USA) byl filosof, fyzik a matematik, který se zabýval logikou, matematikou, filosofií vědy a metafyzikou. Teprve v druhé polovině 20. století začal být uznáván jako jeden z nejvýznamnějších anglo-amerických filosofů.
Alfred North Whitehead | |
---|---|
![]() | |
Narození | 15. února 1861 Ramsgate, Kent, Velká Británie |
Úmrtí | 30. prosince 1947 (ve věku 86 let) Massachusetts, USA |
Místo pohřbení | Trinity College Chapel (52°12′27″ s. š., 0°7′2″ v. d.) |
Alma mater | Trinity College Sherborne School Univerzita v Cambridgi |
Povolání | filozof, matematik, fyzik, teolog a spisovatel |
Zaměstnavatelé | Harvardova univerzita (1924–1937) Univerzitní kolej v Londýně Královská univerzita v Londýně |
Ocenění | člen Královské společnosti (1903) James Scott Prize Lectureship (1922) Sylvesterova medaile (1925) Butler Medal (1930) Řád Za zásluhy (1945) … více na Wikidatech |
Choť | Evelyn Ada Maud Rice Willoughby-Wade |
Děti | Thomas North Whitehead |
Příbuzní | Henry Whitehead (sourozenec) John Henry Constantine Whitehead (synovec) |
Podpis | ![]() |
Citát | |
Úkolem filosofie je obnova celku zatemněného selekcí. | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Život
Whitehead se narodil v Ramsgate v hrabství Kent v rodině anglikánského duchovního. Vystudoval na Trinity College v Camdridgi, kde po ukončení studií sám působil jako profesor matematiky. V letech 1911–1924 vyučoval aplikovanou matematiku a fyziku v Londýně a poté se na dalších 12 let stal profesorem filosofie na Harvardu. Od roku 1924 žil trvale v USA a plně se věnoval filosofii.
Myšlení a dílo
„ | Posláním vědy je hledat ta nejjednodušší vysvětlení složitých skutečností. Snadno podléháme omylu, že skutečnosti jsou jednoduché, protože jednoduchost je to, co hledáme. Vůdčím mottem každého filosofa přírody by tedy mělo být „Hledej jednoduchost – a nedůvěřuj jí“. | “ |
— The Concept of Nature (1926) |
![](../I/Russell%252C_Whitehead_-_Principia_Mathematica_to_56.jpg.webp)
Whiteheadův myšlenkový vývoj bývá rozdělován do tří období. V prvním (do první světové války) se věnoval především matematice. Vedle "Pojednání o obecné algebře" (1890) napsal se svým bývalým studentem Bertrandem Russellem slavné Principia Mathematica (1910), na jejich druhém vydání (1925) se však už nepodílel.
V druhém, londýnském období se Whitehead zabýval především fyzikou a filosofií vědy v dialogu s Einsteinovou teorií relativity a kvantovou teorií. Zároveň se věnoval také filosofii výchovy a napsal "Cíle výchovy" (1919). Kritizoval zejména mechanistické pojetí vzdělávání jako nabývání vědomostí. Mezi jeho nejvýznamnější filosofická díla patří Věda a moderní svět (1925).
„ | Asi nejhlouběji lze definovat mládí jako život ještě nedotčený tragédií. | “ |
— Adventures of Ideas, kap. 20. |
„ | Obecná definice civilizace: civilizovaná společnost vykazuje pět kvalit pravdy, krásy, dobrodružství, umění a míru. | “ |
— The Adventures of Ideas, kap. 19. |
Jeho nejznámější dílo, Proces a realita (1929), již spadá do třetího období, kdy Whitehead usiloval o syntézu vědeckého, etického a estetického pohledu na svět. Jedním z hlavních pojmů této procesuální filosofie, kterou označoval jako „spekulativní“, je událost. Tvrdí, že celý vesmír je tvořen předivem událostí, jež neustále vznikají a zanikají. Událost je jakési dynamické kvantum časoprostoru. Whiteheadovo kumulativní pojetí vesmíru zpětně ovlivnilo některé zakladatele kvantové mechaniky, např. Nielse Bohra.
„ | Nejlepší obecná charakteristika evropské filosofické tradice je, že je to řada poznámek k Platónovi. | “ |
— Process and Reality, II.1.1. |
„ | Kultura je v nejlepším rozkvětu dokud nezačne analyzovat sebe samu. | “ |
— Dialogues, 17.8.1941 |
Po emeritování roku 1937 Whitehead pokračoval v pravidelných neformálních seminářích pro studenty, které se konaly u něho doma. Sbírka jeho výroků, zaznamenaných při těchto setkáních, vyšla roku 1954 pod názvem "Dialogy". Po celý život se Whitehead věnoval také filosofii náboženství. Až do První světové války se sám pokládal spíše za agnostika, pak – i pod vlivem své irské ženy - inklinoval spíše ke katolictví, nebyl však církevně organizován.
„ | Náboženství je loajalita ke světu. | “ |
— Religion in the Making, kap. II. |
Význam
Whiteheadovo originální myšlení se těžko prosazovalo, nakonec však mělo značný vliv na filosofii vědy, výchovy i náboženství. Jeho důraz na pohyblivou a „živou“ povahu skutečnosti, inspirovaný Henri Bergsonem, vedl ke změně pohledu na společnost i Vesmír. Jeho pedagogické myšlenky zůstávají stále aktuální a jeho „procesuální teologie“ ovlivnila řadu myslitelů ve světě, z Čechů zejména Ladislava Hejdánka.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Alfred North Whitehead na anglické Wikipedii.
Literatura
- A. N. Whitehead, Dobrodružství idejí. Praha: Oikúmené 2000
- A. N. Whitehead, Matematika a dobro a jiné eseje. Praha: Mladá fronta 1970
- A. N. Whitehead, Symbolismus. Praha: Panglos 1998
- A. N. Whitehead, Veda a moderný svet. Bratislava: Pravda 1989
- A. N. Whitehead, Funkce Rozumu, v: Teorie vědy XXXII/2 (Časopis pro mezioborová zkoumání vědy), Praha 2010
- M. Andrle, Whiteheadova filosofie přírody. Červený Kostelec: Pavel Mervart 2010
- M. Kaplický, O estetických motivech v díle A.N. Whiteheada. Praha: Univerzita Karlova, Filosofická fakulta 2005
- Ladislav, Hejdánek, předmluva ke knize Matematika a dobro a jiné eseje, Praha: Mladá fronta, 1970, s. 119–121 (Výbor z anglického originálu „Essays on Science and Philosophy“), elektronicky zde.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Alfred North Whitehead na Wikimedia Commons
Osoba Alfred North Whitehead ve Wikicitátech
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Alfred North Whitehead
- (anglicky)
- Whitehead homepage Archivováno 13. 5. 2008 na Wayback Machine
- Heslo Alfred North Whitehead ve Stanford Encyclopedia of Philosophy
- A N Whitehead: New World Philosopher Archivováno 11. 2. 2007 na Wayback Machine
- Center for Process Studies – stránky o Whiteheadově procesuální filosofii a teologii.
- Whitehead Research Project: texty, život, nyšlení
- Whitehead, The concept of nature (1919)
- J. H. Synge: Whitehead's Principle of Relativity
- "Philosophical twins ? Bergson and Whitehead on Langevin's Paradox and the Meaning of 'Space-Time'