Eva Bosáková
Eva Bosáková-Hlaváčková, rozená Věchtová (18. prosince 1931 Mladá Boleslav – 10. ledna 1991 Praha) byla česká sportovní gymnastka, olympijská vítězka a dvojnásobná mistryně světa.
![](../I/Eva_Bosakova.jpg.webp)
Eva Bosáková | |
---|---|
Narození | 18. prosince 1931 Mladá Boleslav |
Úmrtí | 10. ledna 1991 (ve věku 59 let) nebo 11. ledna 1991 (ve věku 59 let) Praha |
Místo pohřbení | Vinohradský hřbitov |
Povolání | sportovní gymnastka |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. Chybí svobodný obrázek. |
Přehled medailí | ||
---|---|---|
![]() | ||
stříbro | LOH 1956 | kladina |
zlato | LOH 1960 | kladina |
stříbro | LOH 1960 | družstva |
bronz | LOH 1952 | družstva |
Mistrovství světa ve sportovní gymnastice | ||
zlato | MS 1958 | prostná |
zlato | MS 1962 | kladina |
stříbro | MS 1954 | víceboj jednotlivkyně |
stříbro | MS 1954 | prostná |
stříbro | MS 1954 | kladina |
stříbro | MS 1958 | víceboj jednotlivkyně |
stříbro | MS 1958 | bradla |
stříbro | MS 1962 | bradla |
Životopis
Narodila se v sokolské rodině, její otec Alois Věchet byl vynikajícím sokolským gymnastou a účastník letních olympijských her v Berlíně.[1] Od dětství se, zprvu pod vedením svého otce, později Luboše Ogouna, věnovala gymnastice. Byla též výborná krasobruslařka a hrála házenou[1], ale gymnastika zvítězila.
V roce 1949 byla první mezi dorostenkami v přeboru Československé obce sokolské a následující rok již reprezentovala Československo při mezinárodním utkání s Rumunskem. Po ukončení gymnázia studovala Institut tělesné výchovy a sportu.
V 21 letech v roce 1952 na olympijských hrách v Helsinkách největší měrou přispěla k třetímu místu československého družstva. V následujících letech se, zprvu ztěžka, prosazovala s novým pojetím, když do svých volných sestav zařazovala akrobatické a taneční prvky.
Od počátku roku 1954 byla tajnou spolupracovnicí StB s krycím jménem Doktor.[2][3]
Na olympiádě v australském Melbourne získala stříbro na kladině, v prostných a na bradlech skončila na čtvrtém místě. Na MS v roce 1958 jako první závodnice předvedla ve finále prostných salto vzad a za předvedenou sestavu dostala jednu ze svých dvou tam vybojovaných zlatých medailí.
Vrchol její kariéry přišel v roce 1960 na olympiádě v Římě, kde získala zlato na kladině a stala se tak jedinou závodnicí, která narušila jinak 100% medailový zisk reprezentantek Sovětského svazu. Navíc v prostných skončila na čtvrtém místě, a výrazně tak pomohla československému družstvu ke stříbrným medailím. Po těchto úspěších získala také ocenění nejlepší sportovec roku ČSSR.
Připravovala se ještě na olympiádu v Tokiu v roce 1964, ale ještě před jejím zahájením byla z dosud ne zcela vyjasněných důvodů přinucena vzdát se reprezentace. Poté pracovala v šoubyznysu, nejprve v Československé lední revue, v letech 1965–1966 pak spolu s basketbalovými kouzelníky Harlem Globetrotters. Po návratu do vlasti ji agentura Pragokoncert zaměstnávala v různých revuálních programech v zahraničí, vedla kurzy redukční gymnastiky pro ženy a koncem sedmdesátých let se vrátila ke své profesi jako vedoucí trenérka tréninkového střediska mládeže, kde měla na starosti začínající gymnastky. Po roce 1989 začala pracovat na projektu polyfunkčního domu ženské krásy.
Dne 11. ledna 1991[p 1] měla ve vinárně U Fausta v Praze na Karlově náměstí schůzku se svým právníkem. Na schůzce náhle omdlela a ani okamžitý zásah přítomných lékařů z blízké nemocnice ji nezachránil.[4][5] Smrt způsobilo prasknutí krční tepny v místě chorobného rozšíření tepny (aneurysma). Jednalo se o vrozenou skrytou vadu, následná pitva navíc odhalila dva malé infarkty, které Eva Bosáková patrně bez povšimnutí prodělala. Pohřbena je na pražském Vinohradském hřbitově.
Mistrovství světa
- 1958: Moskva, (SSSR), prostná, 1. místo
- 1958: Moskva, (SSSR), kladina, 1. místo
- 1962: Praha, (Československo) kladina, 1. místo
- 1962: Praha, (Československo) bradla, 2. místo
- 1962: Praha, (Československo) družstva, 2. místo
Olympijské hry
Odkazy
Poznámka
- Datum úmrtí 11. ledna udává například časopis Reflex nebo portál Lidovky (viz reference). To je v rozporu s obecně udávaným datem 10. ledna (viz např. údaj na hrobu E. B.).
Reference
- MARTÍNEK, Jiřín. Rodné domy v Čechách, na Moravě, ve Slezsku. Praha: Olympia, 2010. 166 s. ISBN 978-80-7376-202-5. S. 25.
- Archiv bezpečnostních složek. Protokol registrace svazků agenturního a kontrarozvědného rozpracování, rozsah 17262-18252, reg. č. 17559. Protokol registrace svazků spolupracovníků, rozsah 00001-04830, reg. č. 4685. Archivní protokol agenturních svazků a map vlastnoručních zpráv spolupracovníků, rozsah 54095-57511, archivní č. 552305.
- Autor: Šimůnek Michal Název: Agentura StB ve sportu [online]. cibulka.net [cit. 2012-10-28]. Dostupné online.
- Eva Bosáková. Reflex.cz [online]. [cit. 2020-09-12]. Dostupné online. (česky)
- POHNUTÉ OSUDY: Eva Bosáková si objednala toasty, víno a – zemřela | Lidé. Lidovky.cz [online]. 2015-11-20 [cit. 2020-09-12]. Dostupné online. (česky)
Literatura
- ONDÍK, Antonín; DOBROVODSKÝ, Vladimír. XVII. Olympijské hry. 1. vyd. Praha: STN, 1961. 178 s. Kapitola V Caracallových lázních největší úspěch naší sportovní gymnastiky.
- BORSKÁ, Ilona. Trůn, na kterém se stojí. Praha : Mladá fronta, 1975. 226 s.
- TOMEŠ, Josef, a kol. Český biografický slovník XX. století : I. díl : A–J. Praha ; Litomyšl: Paseka ; Petr Meissner, 1999. 634 s. ISBN 80-7185-245-7. S. 123.
- VOŠAHLÍKOVÁ, Pavla, a kol. Biografický slovník českých zemí : 6. sešit : Boh–Bož. Praha: Libri, 2007. 109 s. ISBN 978-80-7277-239-1. S. 81–82.
- Osobnosti - Česko : Ottův slovník. Praha: Ottovo nakladatelství, 2008. 823 s. ISBN 978-80-7360-796-8. S. 65.
- 100 let českého sportu 1918-2018. 1. vyd. Praha: Olympia, 2018. 400 s. ISBN 978-80-7376-521-7. S. 175.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Eva Bosáková na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Eva Bosáková
- Článek v časopise Reflex (č.50/2001)
- Eva Bosáková v databázi Olympedia (anglicky)