Obývateľná základňa
Obývateľná základňa (iné názvy: základňa,[1] trvalá základňa, trvalo osídlená základňa, vesmírna, al. kozmická základňa) je obývateľné zariadenie umožňujúce pobyt človeka bez skafandra na inej planéte, alebo vesmírnom telese, zabezpečujúc mu podmienky pre život, oddych a prácu. Obývateľné základne sú jedným zo základných prvkov vesmírnej architektúry[2] kolonizácie vesmíru.
![](../I/Entering_a_Lunar_Outpost.jpg.webp)
![](../I/MarsGroundHabitat.jpg.webp)
Hlavný rozdiel základne oproti kozmickej stanici v otvorenom vesmíre je v prirodzenej gravitácii, ktorá život na základni síce zjednodušuje, ale komplikuje logistiku. Veľkou výhodou trvalých základní ale je možnosť ISRU, (angl. In situ resource utilization) - využitia miestnych zdrojov na zvýšenie sebestačnosti a radiačnej a protimeteorickej ochrany základne.
Základné funkcie
![](../I/Mars_Greenhouse.jpg.webp)
![](../I/PIA23302-FirstHumansOnMars-ArtistConcept.jpg.webp)
Medzi základné funkcie základne patrí:
- Zabezpečenie životných podmienok (najmä vzduch, teplota, svetlo)
- Zabezpečenie energií
- Zabezpečenie potravín a vody
- Vytvorenie priestoru pre regeneráciu a oddych
- Vytvorenie priestoru pre súkromie
- Vytvorenie priestoru pre hygienu
- Vytvorenie priestoru pre komunikáciu
- Vytvorenie priestoru pre prácu
- Vytvorenie priestoru pre spracovanie jedla a odpadu
- Vybudovanie zásobovacích priestorov
- Vybudovanie technologických priestorov
- Vybudovanie prechodových komôr a hermetických uzáverov
- Zabezpečenie radiačnej ochrany
- Zabezpečenie protimeteorickej ochrany
Mobilné a dočasné základne väčšinu týchto potrieb spravidla zabezpečujú zo zásob. Pri stabilných a najmä trvalých základniach sa predpokladá väčšia miera ISRU - využitia miestnych zdrojov. Pre kolonizáciu planét je ideálne dosiahnuť aspoň čiastočnú sebestačnosť a to najmä uvedeným využitím miestnych zdrojov a recykláciou.
Plánované základne
Najpravdepodobnejšie dôjde najskôr ku kolonizácii Mesiaca a vybudujú sa základne na Mesiaci (angl. Moonbase)[3] a následne základne na Marse (angl. Mars base).[4]
Simulovaný pobyt
![](../I/HI_SEAS_Analogue_suit_test.jpg.webp)
Vzhľadom na špecifické podmienky spolužitia obyvateľov základne a vývoj a testovanie technologických zariadení, sa realizovalo a realizuje mnoho simulačných projektov.[5]
Štola 88
Významným projektom v Česko-Slovensku bol v roku 1988 multidisciplinárny izolačný projekt Štola 88,[6] ktorý simuloval cestu na Mars. Časť týmu sa zúčastnila ruského projektu podobného zamerania - Mars 500.
HI-SEAS
HI-SEAS je projekt simulovaného pobytu na Marse - stanica vyvinutá pre NASA, kde v roku 2018 bola veliteľkou expedície jej súčasná riaditeľka, slovenka Michaela Musilová.[7]
Sci-fi
Vesmírne základne sa vyskytujú v rôznej literatúre i filmoch. Realisticky boli zobrazené napr. vo filmoch Marťan, Moon, alebo Avatar
Pozri aj
Referencie
- Slovenská astrobiologička Michaela Musilová testovala podmienky pre základňu na Mesiaci - https://vedanadosah.cvtisr.sk/
- Na Slovensko príde vesmírna architektka, ktorá navrhla aj mesačnú orbitálnu stanicu - forbes.sk
- America to the Moon by 2024 – NASA's FY 2020 Budget Amendment Summary [online]. . Dostupné online.
- Lockheed Martin prezentácia IAC 2017
- Michaela Musilová velila simulovaným misiám na Mars - forbes.sk
- Fialová Barbora, Vědci simulovali cestu na Mars. V Tišnově
- Svetová Žena z Marsu pôsobí aj na STU [online]. Bratislava : Slovenská technická univerzita, 2020-12-09, [cit. 2021-03-07]. Dostupné online.
- S.H.E.E. - Self-deployable Habitat for Extreme Environments (angl.)