Zlaté svobody
Zlaté svobody (polsky złota wolność) je hovorové označení svobod, práv a privilegií, náležících szlachtě v Republice obou národů. Tento právní řád vycházel především z aristotelovské filosofie, katolického vyznání a politické praxe Benátské republiky.[1] Název se rozšířil v roce 1597.[2]
![](../I/Pot%C4%99ga_Rzeczypospolitej_u_zenitu._Z%C5%82ota_wolno%C5%9B%C4%87._Elekcja_R.P._1573.jpg.webp)
Konec moci Rzeczpospolity. Zlaté svobody. Zvolení 1573. Jan Matejko
Významná práva a privilegia
- osobní nedotknutelnost (Neminem captivabimus nisi iure victum)
- vláda sejmu (Nihil novi nisi commune consensu)
- svoboda vyznání (Varšavská konfederace)
- majetková nedotknutelnost (Červiňské privilegium)
- liberum veto
- Volba krále v Polsku - viritim
- Košické privilegium
- rovnost šlechtického stavu [3][4][5]
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Złota wolność na polské Wikipedii.
Související články
This article is issued from Wikipedia. The text is licensed under Creative Commons - Attribution - Sharealike. Additional terms may apply for the media files.